NAHOSEMENNÉ

Vnější morfologie listů a jejich postavení na větévkách

typy listů: jehlice (Pinus, Picea, Taxus, ...)
  šupinovité listy (Thuja, Chamaecyparis, ...)
  ploché listy (Ginkgo biloba)

Pro jednotlivé rody je charakteristické přisedání jehlic na větévku:

jedle jehlice dole rozšířené v diskovitý terč, jímž přisedají na větévku; po jejich opadu zůstává větev hladká, jsou na ní jen jizvičky
smrk - jehlice přisedají na výrazných listových polštářcích; větévka je drsná
douglaska - podobné, jen slaběji vyvinuté polštářky, jehlice ve spodní části zúžené
jedlovec (Tsuga) - jehlice nápadně zúžené v tenký řapík
Taxus, Cryptomeria, Sequoia, ... - jehlice sbíhají po větévce, po opadu zůstává tato část trvale součástí větévky

Šupinovité listy bývají jen několik mm velké, na větévce stojí ve dvojitých vstřícných párech.
Ploché listy - jen u jinanu dvoulaločného, vyrůstají na brachyblastech.

Plodenstvím jsou u většiny nahosemenných dřevnaté šišky. Jen u rodů Ginkgo a Torreya jsou nepravé peckovice (t.j. semeno s dužnatým osemením) a u tisu je semeno vsazeno do dužnatého
míšku, který vzniká z dužnatých výrůstků na plodolistu. U jalovce srůstají dužnaté plodolisty v bobulovitou šištici. Semena nepřirůstají k plodolistu, ale leží na něm volně!

Čeleď: jinanovité (Ginkgoaceae)

jinan dvoulaločný (Ginkgo biloba) ginkgo dvojlaločné
Střídavé listy vyrůstají na brachyblastech ve svazečcích po 3-5, jsou kožovité, trojúhelníkovité až dvoulaločné, dlouze řapíkaté, s rovnoběžnou vidličnatou žilnatinou

Čeleď: borovicovité (Pinaceae)

BOROVICE (PINUS) BOROVICA

jehlice po 2:
borovice lesní (Pinus sylvestris) borovica sosna
V horní polovině kmene světle hnědá, šupinovitě se odlupující borka. Jehlice dlouhé 4-7 cm. Šišky vejčité s matně šedým štítkem.

borovice černá (Pinus nigra) borovica čierna
Černá borka, ve stáří tlustá a hluboce rozbrázděná, sahá vysoko do koruny Jehlice dlouhé 8-15 cm, tuhé, na konci pichlavé. Šišky vejčité; štítky lesklé, světle hnědé, s příčným kýlem.

borovice kleč, kosodřevina (Pinus mugo) borovica kosodrevina
Borka tenká, šupinatá, šedočerná. Jehlice 2-5 cm dlouhé, tuhé, zelené, hustě na větvích nahloučené. Šišky vejčité až kulovité, symetrické, štítky jsou lesklé, s pupkem uprostřed nebo ve spodní polovině štítku.

borovice blatka (Pinus rotundata) borovica horská barinná
borovice Banksova (Pinus banksiana) borovica banksova
borovice pokroucená (Pinus contorta) borovica pokrútená

jehlice po 3:
borovice těžká (Pinus ponderosa) borovica žltá
Borka tlustá, hluboce brázditá, hnědavá. Jehlice tuhé, ale ohebné, 12-26 cm dlouhé, leskle zelené. Šišky podlouhle vejčité. Pupek má pichlavý, mírně zpět ohnutý trn.

borovice tuhá (Pinus rigida) borovica tuhá
borovice Jeffreyova (Pinus jeffreyi) borovica Jeffreyho

jehlice po 5:
borovice vejmutovka (Pinus strobus) borovica vejmutovka
Hnědavá, podélně brázditá borka. Jehlice tenké, velmi měkké, 6-12 cm dlouhé, bělavé proužky průduchů jsou jen na vnitřní straně. Šišky stopkaté, 7-15 cm velké, válcovité, zpravidla lehce zakřivené, hnědavé, smolnaté, s hnědavým štítkem.

borovice ohebná (Pinus flexilis) borovica ohybná
Šupinatá, později brázditá šedavá borka. Jehlice tmavě zelené, 3-7 cm dlouhé, přiléhají k větévce. Řady průduchů jsou málo zřetelné. Šišky, krátce stopkaté, podlouhle eliptičné, se silně dřevnatými, tlustými, zasmolenými šupinami s lesklým žlutavým štítkem. 

borovice limba (Pinus cembra) borovica limba
Šupinatá, šedohnědá borka. Jehlice dlouhé 6-12 cm, hustě nahloučené, mírně přitisklé k větvi. Průduchy jsou jen na vnitřní straně. Šišky stojí na větvích vzpřímeně, před dozráním jsou nafialovělé, zralé hnědé. Štítek je kosočtverečný, s málo vyniklým šedým pupkem. 

SMRK (PICEA) SMREK

smrk ztepilý (Picea abies) smrek obyčajný
syn. Picea excelsa
Červenohnědá až šedohnědá šupinatě odlupčivá borka. Jehlice dlouhé 1-2,5 cm, na průřezu čtyřhranné, ze všech stran leskle zelené s nezřetelnými řadami průduchů, na konci zašpičatělé. Šišky válcovité , před dozráním zelené nebo červenavé, zralé hnědé., plodní šupiny tuhé, dřevnaté.

smrk sivý (Picea glauca) smrek sivý
Šedohnědá šupinovitě odlupčivá borka. Jehlice dlouhé 1-1,8 cm, tuhé, na průřezu čtyřhranné, na konci krátce zašpičatělé až tupé, matně zelené až šedomodré, při rozemnutí nepříjemně páchnou. Na osvětlených větévkách všechny jehlice stočeny nahoru, často bývají šavlovitě přihnuté. Šišky válcovité, světle červenohnědé, měkké.

smrk pichlavý (Picea pungens) smrek pichlavý
Šedohnědá, podlouhle šupinatá borka. Jehlice dlouhé 1,8-3 cm, tuhé, čtyřhranné, na konci pichlavě špičaté, na všech stranách s viditelnými řadami průduchů, matně zelené nebo modrozelené až stříbřitě šedé, odstávají od větvičky na všechny strany. Šišky válcovité, zralé žlutohnědé. Šupiny tenké, vlnité, na konci nepravidelně zubaté.

smrk omorika (Picea omorika) smrek omorika
syn. smrk Pančičův (Picea panchichii)
Červenohnědá šupinovitě odlupčivá borka. Jehlice dlouhé 1-2 cm, ploché, shora leskle tmavozelené, na rubu se 2 bělavými proužky. Na horní straně větévky směřují dopředu a jsou k ní dost přitisklé. Šišky podlouhle vejčité, před dozráním červenofialové, zralé leskle hnědé. Plodní šupiny tuhé, s okrouhlým, jemně pilovitým okrajem.

smrk sitka (Picea sitchensis) smrek sitka

JEDLE (ABIES) JEDĽA

jedle bělokorá (Abies alba) jedľa biela 
Podélně rozpukaná hnědošedá borka. Jehlice 1,8-3 cm dlouhé, shora leskle zelené, na rubu se dvěma bílými proužky průduchů, konec jehlice je vykrojený. Ve spodní části koruny bývají jehlice dvouřadě rozložené. Šišky válcovité, rozpadavé, nahoře krátce zašpičatělé nebo zaoblené. Krycí šupiny krátce vyčnívají, jsou zpět ohnuté.

jedle ojíněná (Abies concolor) jedľa srienistá
Podélně rozpukaná, načervenale šedá borka. Jehlice dlouhé 4-8 cm, řídce na větévce, nejsou dvouřadě uspořádány, často srpovitě zahnuté, na konci tupě zašpičatělé, na líci i rubu matně šedozelené, řady průduchů jsou na obou stranách. Šišky na krátké stopce, před dozráním jsou olivově zelené až nafialovělé, krycí šupiny nevyčnívají ze šišky.

jedle kavkazská (Abies nordmanniana) jedľa kavkazská
jedle obrovská (Abies grandis) jedľa obrovská
jedle španělská (Abies pinsapo) jedľa španielska

MODŘÍN (LARIX) SMREKOVEC

modřín opadavý (Larix decidua) smrekovec európsky
syn. Larix europaea
Tlustá, červenohnědá, podélně rozpukaná .borka. Jehlice měkké, 1,5-3 cm dlouhé, na jednoletých výhonech spirálně, na starších větévkách po 20-40 na brachyblastech. Jsou svěže zelené, na zimu opadavé. Šišky malé, vejčité, světle hnědé.

DOUGLASKA (PSEUDOTSUGA) DOUGLASKA

douglaska tisolistá (Pseudotsuga menziesii) douglaska tisolistá
Červenohnědá, hluboce rozpukaná borka s korkovými vložkami. Jehlice bývají měkké, ploché, 1,5-3,5 cm dlouhé, rozložené do stran. Na bázi jsou stopkovitě zúžené, na konci tupě zašpičatělé. Shora jsou tmavozelené, na rubu mají 2 zelenavě bílé proužky průduchů. Rozemnuté voní po jablkách. Šišky jsou krátce stopkaté, podlouhle vejčité zralé světle hnědé. Plodní šupiny mají zaokrouhlený okraj, krycí šupiny vyčnívají ze šišky, jsou trojcípé a směřují rovně ke špici šišky.

JEDLOVEC (TSUGA) TSUGA

jedlovec kanadský (Tsuga canadensis) tsuga kanadská
Černavá rozpukaná borka. Jehlice dlouhé 7-16 mm, ke konci stejnoměrně se zužující, zaoblené, téměř dvojřadě uspořádané. Na horní straně větévky bývá několik krátkých jehlic obrácených rubem nahoru a směřujících dopředu. Shora jsou jehlice lesklé, zelené, mělce brázdité, na rubu kýlnaté se 2 bělavými proužky průduchů a jasným zeleným okrajem. Šišky krátce stopkaté, malé.

Čeleď: tisovité (Taxaceae)

tis červený (Taxus baccata)  tis obyčajný
Červenohnědá tenká borka, která se odlupuje ve velkých tenkých šupinách. Jehlice ploché, 1,5-3 cm dlouhé, na konci dlouze zašpičatělé. Shora jsou leskle tmavozelené, na rubu matně žlutozelené. Na svislých výhonech odstávají na všechny strany, na bočních větévkách jsou ±dvojřadé. Řapík jehlic sbíhá po větévce dolů. Semeno sedí v dužnatém pohárkovitém červeném míšku 

Čeleď: cypřišovité (Cupressaceae)

1. vždy kromě šupinovitých listů i listy jehlicovité; zralé šišky dužnaté, připomínají bobuli ..……………………………………………………………………….......... jalovec (Juniperus)
- všechny listy šupinovité, výjimečně i listy jehlicovité; zralé šišky dřevnaté .........………………………………………………………………………………...................... 2

2. šišky kulovité, semenné šupiny se navzájem dotýkají ....
     ..........……………………………………..................................... cypřišek (Chamaecyparis)
- šišky vejčité až obvejčité, semenné šupiny se střechovitě překrývají ............………………………………………………………………………………................... 3

3.- šišky nejprve kožovité, později dřevnaté, semena bez křídel; středové listy s rýhovitou žlázkou ... 
…………………………………………………………………….. zeravec = túje (Platycladus)
- šišky dřevnaté, semena křídlatá; středové listy s vyniklou elipsoidní žlázkou .......……………………………………………………………………………………................ 4

4.- šupinovité listy široké (3 mm), na rubu s velkými bílými skvrnami; v paždí tlustých semenných šupin 4-5 semen ...
 .................................………………………………………    ............ zeravinec (Thujopsis)
 - šupinovité listy drobné (0.5-1 mm), na rubu s drobnými bílými skvrnami nebo bez nich; v paždí tenkých semenných šupin 2 semena ...........……………....................... zerav (Thuja)

JALOVEC (JUNIPERUS)  BORIEVKA

jalovec obecný (Juniperus communis) - borievka obyčajná
Hnědá, vláknitě odlupčivá borka Výhony jsou trojhranné, všechny listy jehlicovité, v trojčetných přeslenech, tuhé, špičaté, 10-15 mm dlouhé, shora s bělavým pruhem. Bobulovité šišky černomodré, ojíněné.

jalovec čínský (Juniperus chinensis) - borievka čínská
Výhony okrouhlé, listy na starších stromech dvojího druhu: jehlicovité - 8-10 mm dlouhé, pichlavé, v přeslenu po 3, zřídka po 2, na horní straně s 2 bělavými proužky a šupinovité - kosočtverečné, 1,5-2 mm velké, celokrajné, tupé. Bobulovité šištice hnědavé, silně ojíněné.

jalovec virginský (Juniperus virginiana) - borievka virginská
Borka červenohnědá, odlupuje se v úzkých podélných pruzích. Výhony slabě čtyřhranné, listy dvojí: na starších jedincích převládají šupinovité listy (1,5-2 mm velké), jejichž špice odstávají od větévky, na mladých jedincích listy jehlicovité (velké 5-8 mm), které jsou pichlavé, vstřícné ve dvojicích, řidčeji v trojčetných přeslenech. Shora jsou žlábkovité, bělavé, zdola zelené, vypuklé. Bobulovité šištice jsou vejčité, modře ojíněné.

jalovec chvojka (Juniperus sabina)  borievka netata
= chvojka klášterská
Výhony okrouhlé, listy na mladých jedincích a na spodních větvích starších jedinců jehlicovité, vstřícné, krátké (3-5 mm), řídké, zašpičatělé, shora s bělavým proužkem. Na starších jedincích listy většinou šupinovité, vstřícné, 1-2 mm velké, se zřetelnou eliptickou pryskyřičnou žlázkou, po rozemnutí nepříjemně páchnou. Bobulovité šištice oválné, modravě ojíněné

CYPŘIŠEK (CHAMAECYPARIS)  CYPRUŠTEK

cypřišek hrachonosný (Chamaecyparis pisifera) c. hrachonosný

cypřišek Lawsonův (Chamaecyparis lawsoniana)  c. Lawsonov
Červenohnědá borka odlupující se v šupinách. Výhony ploché, shora leskle zelené, na rubu s bělavými proužky podél okrajů šupinovitých listů. Postranní lístky klešťovitě objímají středové, na konci vybíhají ve volnou špici, odstávají od větévky. Středové lístky mívají podlouhlou žlázku, jejich vrcholek leží 0,5-1 mm nad špičkami lístků postranních. Šišky kulovité, nezralé modravě ojíněné. Štítky s malým trnem.

cypřišek nutkajský (Chamaecyparis nootkatensis) c.nutkanský
Šedohnědá tenká borka se odlupuje v podélných pruzích. Hlavní výhony nejsou zploštělé, ale smáčkle čtyřhranné. Na spodní straně není bělavá kresba - na obou stranách jsou téměř stejně modrozelené. Listy šupinovité, středové i postranní velmi podobné, postranní mírně odstávají od větévky. Špice středových jen málo převyšuje místo, odkud se rozbíhají postranní listy. Šišky kulovité, až 1 cm velké, hnědozelené, modře ojíněné. Štítek má uprostřed trn.

cypřišek tupolistý (Chamaecyparis obtusa)  c. tupolistý
Červenohnědá, podélně odlupčivá borka. Šupinovité listy těsně přilehlé k větévce, konce postranních listů jsou tupé. Na rubu větévek je úzká bělavá kresba, postranní lístky značně větší než středové, jejich vnitřní hrany běží dlouho spolu. Šišky kulovité, 7-9 mm velké, štítek s krátkým trnem.

ZERAVEC (PLATYCLADUS) - TUJA

zeravec východní (Platycladus orientalis)  tuja východná
= zerav východní (Thuja orientalis)
Borka tenká, hnědavá, odlupčivá v podélných třásních. Větévky z obou stran stejně zelené, výhony jen málo zploštělé. Šupinovité listy: středové o velikosti asi 1,5 mm, se zřetelnou žlázkou, jejich špice leží asi o 0,5 mm výše než u postranních. Šišky vejčité, zralé kožovité a dřevnaté, při dozrání se široce otvírají. Šupiny mají při vrcholu hákovitě zpět zahnutý zobec.

ZERAV (THUJA) - TUJA

zerav západní (Thuja occidentalis)  tuja západná
Borka žlutohnědá, odlupuje se v úzkých podélných pruzích a třásních. Postranní výhony zploštělé, shora tmavě zelené, na rubu žlutozelené, bez bělavé kresby. Listy šupinovité, středové listy mají zřetelné pryskyřičné žlázky, špice postranních listů jsou dovnitř zahnuté. Šišky podlouhlé, krátce stopkaté.

zerav obrovský (Thuja plicata)  tuja obrovská
= zerav řasnatý
Borka červenohnědá, odlupuje se v podélných šupinách. Větévky ploché, shora leskle zelené, na rubu se slabou bělavou kresbou. Rozemnuty silně a příjemně voní. Šupinovité listy na hlavním výhonu až 1 cm velké, s dlouhou odstávající špicí, na postranních větévkách velké jen 2 mm. Žlázka na středových listech téměř neviditelná. Šišky podlouhle vejčité, šupiny jsou kožovité.

OSTATNÍ DRUHY: 

zeravinec japonský (Thujopsis dolabrata) tujovka japonská

Čeleď: tisovcovité (Taxodiaceae)

kryptomérie japonská (Cryptomeria japonica) - kryptoméria japonská
sekvojovec obrovský (Sequoiadendron giganteum) -  sekvoja mamutia
tisovec dvouřadý (Taxodium distichum)  - tisovec dvojradý
metasekvoje tisovcovitá (Metasequoia glyptostroboides) – metasekvoja tisovcovitá