KAPRAĎOROSTY - papraďorasty

Jsou to nejdokonalejší výtrusné rostliny

Gametofyt je redukován pouze na prvoklíček (vláknitý, lupenitý nebo hlízkovitý). Na jeho spodní straně se tvoří pohlavní orgány (pelatky a zárodečníky). 
Sporofyt je rozlišený na kořeny, stonek a listy. U kapraďorostů jsou již vyvinuty cévní svazky.

Oddělení: plavuně (Lycopodiophyta) - plavúne

Mívají nečlánkované, vidličnatě větvené, drobnými lístky hustě olistěné stonky. Výtrusy vznikají ve výtrusnicích, které sedí jednotlivě na  svrchní straně lístků (tzv. sporofyly) nebo v jejich úžlabí. Sporofyly jsou přibližně stejného tvaru jako lístky asimilační (tzv. trofofyly) a většinou jsou uspořádány do koncových výtrusných klasů.
plavuň vidlačka (Lycopodium clavatum) – plavuň obyčajný
plavuň pučivá (Lycopodium  annotinum) – plavuň pučivý
vraneček (Selaginella) - plavúnka
šídlatka (Isoätes)

Oddělení: přesličky (Equisetophyta) - prasličky
Článkované lodyhy bývají zpravidla přeslenitě větvené se šupinovitými listy uspořádanými do přeslenů a spolu víceméně srůstajícími v zubaté pochvy. V zemi mají článkovaný oddenek. Výtrusnice sedí na spodní straně stopkatých štítků, jež skládají koncové klasy. Spory jsou opatřeny 4 na konci ztloustlými nepravými mrštníky (tzv. haptery), které reagují pohybem na změny vlhkosti.

U některých druhů vyrůstají během roku z téhož oddenku 2 typy lodyh:
- jarní lodyha - nezelená, většinou světle hnědá, nevětvená, na svém konci nese  výtrusnicový klas
- letní lodyha - zelená, rozvězvená, nenese výtrusnicový, klas, asimiluje.

přeslička rolní (Equisetum arvense) – praslička rolńá
Vytváří jarní a letní lodyhu
přeslička bahenní (Equisetum palustre) – praslička močiarna
Má výtrusné klasy v létě na vrcholu zelené lodyhy. 
přeslička lesní (Equisetum silvaticum) – praslička lesná
Po dozrání výtrusů se nezelená lodyha rozrůstá v bohatou, jemně větvenou zelenou lodyhu.
přeslička říční (Equisetum fluviatile) – praslička riečna
Má lodyhy zpravidla nevětvené.

Oddělení: kapradiny (Polypodiophyta)

Jsou to byliny s vytrvalým oddenkem, mohutné bohatě dělené listy plní většinou  funkci trofofylů  i sporofylů současně, nazývají se proto trofosporofyly. Řapík bývá  často porostlý  hnědými šupinami (pleviny) a chlupy. Spory kapradin se vytvářejí ve výtrusnicích uspořádaných v kupkách na spodní straně listové čepele. Kupky jsou často kryty blanitou ostěrou.

kapradiny tlustovýtrusnicové = eusporangiátní
hadí jazyk, hadilka obecná (Ophioglossum vulgatum) – jazyk hadí
vratička měsíční (Botrychium lunaria) – vratička mesiačikovitá

kapradiny tenkovýtrusnicové = leptosporangiátní
kapraď samec (Dryopteris filix-mas) – papraď samčia
Má 1x zpeřené listy, velké kupky výtrusnic - kulovité, kryté ostěrou. 
papratka samičí (Athyrium filix-femina) – papradka samičia
Listy zpeřené 1-3x, ostře pilovité, výtrusné kupky se zakrnělými ostěrami
hasivka orličí (Pteridium aquilinum) – papradie orličie
Naše nejstatnější kapradina. Má 2-3x zpeřené listy, které dorůstají velikosti až 2 m. 
osladič obecný (Polypodium vulgare) – sladič obyčajný
Listy hluboce členěné v páry střídavých úkrojků.
žebrovice různolistá (Blechnum spicant) – rebrovka rôznolistá
puchýřník křehký (Cystopteris fragilis) – plúzgiernik krehký
jazyk jelení obecný (Phyllitis scolopendrium) – slezinník jelení jazyk
sleziník (Asplenium) - slezinník

kapradiny vodní 
nepukalka plovoucí (Salvinia natans) – salvínia plavajúca
marsilka čtyřlistá (Marsilea quadrifolia) – marsilea štvorlistá
míčovka kulkonosná (Pilularia globulifera)