vesnovka obecná
Cardaria draba (L.) Desv.
čeleď: brukvovité - Brassicaceae

synonymum:      řeřicha vesnovka (Lepidium draba L.)

slovenský název: vesnovka obyčajná
anglický název: Hoary cress /pepperweed whitetop/
německý název: Pfeilkresse Gemeine 
lidové názvy: holubí vejce, holubí vole, rumnice, turecká řeřicha 

Původ druhu:  
Původní rozšíření bylo pravděpodobně jen ve Středozemní , jihozápadní a střední Asii. Odtud došlo jejímu rozšíření po celém světě. Původně v Evropě pěstovaná léčivka, i jako ruderální  plevelná rostlina  s vysokou klíčivosti semen,  došlo k rozšíření  s pěstovanými kulturními plodinami.

Areál rozšíření: 
Dnes se vyskytuje po celém světe, kde zdomácněla.  

Popis rostliny:
•	vytrvalá víceletá  bylina
•	kořenový systém: tvoří bohatě větvený systém vodorovných a svislých kořenových výběžků, zasahujících až přes 4 m do spodiny.
•	lodyha je vysoká 20-50 /-90/ cm, přímá, hranatá, krátce přitiskla chlupatá , hustě listnatá, větve nahoře bezlisté.
•	listy  celistvé, na hoře chocholičnatě větvené, přízemní a dolní lodyžní listy jsou řapíkaté obvejčité, chobotnaté až /lyrovité/ laločnatě zubaté, v době květu obvykle zaschlé, střední a horní lodyžní listy jsou podlouhle eliptické nebo podlouhlé, srdčitě střelovitou bází objímavé, na okraji obvykle mělce oddálené  chobotnatě zubaté, celé krátce šedavě chlupaté.
•	květy vonné, pravidelné, bílé, oboupohlavní, čtyřčetné, bílé korunní lístky jsou delší než otevřené lístky kališní, plodné hrozny obloukem vystoupavé, prodloužené, řídké, stopky nitkovité, odstálé. 
•	květenství chocholičnaté
•	kvete květen až červen 
•	Šešulky široce až srdčitě vejčité, 3,5-4,5 mm, lysé, síťovité, dlouze stopkaté, ukončené dlouhou čnělkou, obsahující často jedno semeno, v obrysu oválné, 1,5-2 mm dlouhé, obvykle zřetelně zploštělé, nekřídlaté, na bázi srdčitě vykrojené, nepukavé, až lyrovitě peřenodílné, lodyžní přisedlé, vejčitě kopinaté, nejvyšší listenovité. Matné, červenohnědé až hnědé, obvykle se šedým povlakem, který je za vlhka silně lepivý.     

Obsahové látky:
Chuť palčivá,  jako u pepře.

Ekologie:
U nás se vyskytuje hojně v nižších teplejších oblastech. Ve vyšších polohách je výskyt přechodný nebo ojedinělý. Roste na ruderalizovaných travnatých místech,  především sušších stanovištích, na náspech  a kolejištích železničních tratí, skládkách, navážkách, haldách, výsypkách, rumištích, polích, úhorech, sadech, chmelnicích, vinicích aj. Rozšiřuje se zejména na teplých bazických a humózních půdách. Semena se šíří osivem, půdou, nářadím, kompostem i zvířaty. Po dozrání mají nízkou klíčivost, kterou si podržují po dobu několika let. Nejlépe vzcházejí do hloubky 2 cm. Na obdělávaných půdách  převládá rozmnožování vegetativními částmi  křehkých kořenových výběžků, které mají vysokou regenerační schopnost a rozrůstají po obvodu plochy.    

Význam:
Patří mezi méně významné plevele s lokálním významem. Plevel je nyní na ústupu. Má poměrně vysokou konkurenční schopnost.

Zajímavosti:
Semena chutnají palčivě a v dobách nouze sloužila jako náhražka pepře.

Použitá literatura:
Dostál J.: Nová květena ČSSR – 1. Academia Praha 
Rada R.: Botanický slovník: 176
Slovník ekolog. a život. Prostředí – naklad. Fontána a živá planeta: 570
www.vurv.cz/weeds/cz/druhy/
www.af.czu.cz/new/data/herbar/
www.darius.cz/archeus/BB_V.html
http://genbank.vurv.cz/plevele/plevele_1.asp