trnovník akát
Robinia pseudoacacia L.
čeleď: bobovité - Fabaceae

synonymum: trnovník bílý, Robinia acacia L.

slovenský název:
anglický název: Black lucust, robinia
německý název: Akazie, falsche
lidové názvy:

Původ druhu: 
Pochází z východní části severní Ameriky (Koblížek 2000)

Areál rozšíření: 
Severní Amerika, jihovýchodní část USA, Mexiko, střední a jižní Evropa.
V ČR se plochy nejvíce pokryté akátem nachází na pražském území a dříve byl vysazován hlavně ve vinařských oblastech. (Koblížek 2000) 

Popis rostliny: 
•	Akát je druh vytrvalý, opadavý strom
•	Kořenový systém: mohutná kořenová soustava, hlavní kořen je kůlový, až 15 m dlouhý, boční kořeny rostou mělce pod povrchem, mají mnoho hlízkových útvarů (žijí v nich nitrifikační bakterie ) a vyhánějí mnoho výmladků. Šíří se kořenovými odnožemi.
•	Stonek a výška rostliny: tato dřevina dosahuje výšky 10 – 25 m, je často křivého kmene, kůra z počátku hladká ve stáří se mění v hrubě síťovitě rozpraskanou borku.
•	Listy: vstřícné, střídavé, lichozpeřené, 15 – 30 cm dlouhé, skládající se z 9 – 12 ti eliptických celokrajných lístků 2 – 4 cm dlouhých. Na rubu jsou nasivělé, jen v mládí přitiskle chlupaté, na podzim žluté. Na bázi řapíku vyrůstají obvykle dva silné trny. Jsou zde přítomné i palisty.
•	Květy: bílé, 1,5 – 2 cm dlouhé v hroznech, které dosahují až 25 cm, motýlovité, s 10 ti dvoubratrými tyčinkami a jednoplodolistovým pestíkem. 
•	Koruna je deštníkovitá, řídká, nepravidelná. Letorosty jsou slabě hranaté, lysé, olivově zelené později červenohnědé, starší větévky jsou tmavohnědé,silně trnité.
•	Květenství: hrozen
•	Doba květu: V. – VI.
•	Plody: ploché, mnohosemenné lusky pukající dva švy, 6 – 10 cm dlouhé, lysé nebo olysalé semena jsou ledvinovitě zploštělá, šedohnědé až olivově zelené barvy, zralé mají hnědou barvu.( Koblížek 2000, Novák 2001) 

Obsahové látky:
Je to medonosná dřevina. Listy, borka a semena obsahují alkaloidy. (Liška 1999) 

Ekologie:
Stanovištní podmínky: mělké, kamenité, písčité,chudé půdy
Podmínky růstu: světlomilný, odolný proti mrazu
Společenstva: je to invazní dřevina ohrožující stepní a lesostepní společenstva (Koblížek 2000, Liška 1999)

Význam a využití:
Zemědělský význam: medonosná dřevina, ve vinařských oblastech jako kůly k vysazovaným mladým výhonkům, ozeleňování mělkých a písčitých půd – proti erozní účinek.V sadovnictví se pěstuje řada kultivarů. 
Průmyslové využití: v lesnictví je vsazován pro trvanlivé dřevo. Akátové dřevo je velice  vhodné na kolařské práce. Používá se k výrobě pracovních násad a výrobě rukojetí hudebních nástrojů. Ve stavebnictví je použitelné pouze  tmavší jádro. Akátové dřevo dobře hoří.
Využití v lékařství, léčitelství, farmacii: akátový med je jeden, ne-li vůbec nejlepší ze všech druhů medu, je léčivý. Čerstvá kůra a větévky jsou léčivé: žaludeční překyselení, neuralgie líce. Má však i toxické účinky - díky obsahujícím alkaloidům. (Koblížek 2000, Liška 1999)

Zajímavosti:
Do ČR se Trnovník akát dostal jako ozdobný strom do pražské botanické zahrady kolem r.1600 a je usuzováno, že se odtud rozšířil dále do celé  Evropy. V Evropských zemích se začal vysazovat hlavně pro zakrytí písčitých a skalnatých ploch, odkud také vytlačil mnohdy cennou vegetaci. Pro jeho obrovskou vitalitu je současné úsilí o jeho odstranění ze stanovišť velmi obtížné. Zejména pro exotermnější typy stanovišť  se stává přímo nežádoucí, dokáže zcela vytlačit původní dřeviny.  Svým růstem velice vyčerpává půdu. Na pražském území pokrývá rozsáhlé plochy na strmých svazích vltavského údolí i přítoku Vltavy, např. Přírodní památka „Modřanská rokle“ a rovněž přírodní památka „Nad závodištěm“ je téměř ze 100% pokryta touto nepůvodní dřevinou ( rozsáhlé akátové výsadby snižují přírodovědnou hodnotu památky ). (Liška 1999)

Použitá literatura:
Novák J. (2001): Přírodou . Brio spol. s.r.o.: 82
Koblížek J. (2000): Jehličnaté a listnaté dřeviny našich zahrad a parků. Sursum a Freedom DTP studio: 309 – 311
Liška J.: Lesnická Práce, časopis pro lesnickou a vědní praxi č. 7/99