trnka obecná 
Prunus spinosa L.
čeleď: růžovité  – Rosaceae

synonyma:  Slivoň trnka

francouzský název: Prunellier
anglický název: Blackthor
polský název: Tarnina
lidové názvy: slivoň,ostnáč

Původ druhu: 
Původ peckového ovoce je nutno hledat v oblasti předoasijské.-(internet)

Areál rozšíření: 
Roste téměř v celé Evropě s vyjimkou severních oblastí. Na jihu zasahuje
do severozápadní Afriky a dále přes Malou Asii na Kavkaz a do Iránu.U nás roste na výsluních stráních,skalnatých svazích,lemuje lesní okraje a úvozové cesty.Hojně ji najdeme především v oblasti Jižní Moravy,Valašsko.-(internet,Vávra M.a kol 1963)

Popis rostliny: 
•	Je to dřevina polymorfní
•	Tvoří keř někdy i strom s bohatým kořenovým podrostem.Trnka velice ochotně odnožuje a tvoří kořenové výmladky.
•	Kmen silnější větve jsou opatřeny velkými trny-kolců.Roste převážně do výšky 4 až 8 metru.
•	Listy jsou jednoduché,drobné max.5 cm dlouhé,obvejčité až eliptické.Čepel je na okraji pilovitě zubatá.Kvete bíle,květy jsou většinou jednotlivé,mají až 2 cm v průměru.Květní pupeny jsou kulaté a uspořádány po 2-3 v nodech.
•	Kvete velmi časně v březnu až duben.
•	Plody jsou drobné,kulaté,modročerné,se silným ojíněním a sedí na tlusté stopce.Dužnina plodu je zelená,tuhá a trpká.Pecka je vejčitá nebo oválně vejčitá s rozvrásněným povrchem oddělujícím se od dužniny,častěji je k dužnině přirostlá. (internet,Vávra M.a kol.1963)

Obsahové látky:

Květ obsahuje flavonové glykosidy-kemferol,stopy kyseliny kyanovodíkové,benzenaldehyd,cukry,třísloviny a minerální látky.Plody obsahují cukry,třísloviny,barviva,vitamín C,organické kyseliny,pektin a amygdalin.-(Kott V.1996)

Ekologie:

Stanovištní podmínky: Roste na výsluních stráních,skalnatých svazích.lemuje lesní okraje a úvozové cesty.
Podmínky růstu: Půdy  středně těžké až lehčí,půdní druh černozemně,hnědozemě,mírný podzol,rendziny a půd aluviálních..Průměrná teplota kolem 7-9 C.Srážky kolem 450-660mm.Trnka obecná je indikačním druhem křovitých lemových porostu,porostu polních mezí a druhotných křovitých porostu na styku s lesními porosty v chladnějších oblastech svazu Prunion spinosae.V teplejších oblastech a na mělkém a skalnatém substrátu je součástí vzácných porostu svazu Prunion fruticosae,kde dorůstá mnohem menších výšek.-(Vávra M.a kol.1963)

Význam a využití v praxi:

Dřevo  se dříve užívalo k soustružným pracím a vyráběly se z něj hole.Také se používalo na zahuštění větrolamu a k vytvoření ptačích remízku.Plody slouží pro farmaceutické účely i pro zpracování v domácnosti na lihoviny,kompoty,k výrobě vína, octa ,marmelády.Dříve se využívala ve Sovětském svazu jako podnož,protože odolává chladnějším podmínkám.-(Vávra M.a kol. 1963)

Zajímavosti: 

Účinky na metabolismus:Flavonidy z květu působí močopudně a odstraňuje sodík,snižuje propustnost krevních vlásečnic,mírní zánětlivé reakce,pozitivně působí na odstranění odpadních látek moči,zlepšují metabolismus.Obsah tříslovin v plodech způsobují adstringenní a antiflogistické působení.proto se droga používá při poruchách trávení a průjmech. Pro mírné účinky našla droga uplatnění především v pediatrické a geriatrické praxi.Vně se používá také na výplachy úst a hltanu při zánětu sliznic.Listy a kůra z kořenu nemají velký význam.
Toxicita a vedlejší účinky:za určitých okolností hydrolizuje amygdalin na kyanovodík ,benzaldehyd a glukózu.Proto při vyšších dávkách muže vyvolat otravu.Pokud dodržujeme terapeutické dávky,nemusíme se obávat vedlejších účinku.-(internet)

Použitá literatura: 

Miloslav Vávra a kolektiv (1963): Švestky,renklody,slívy,mirabelky: 34-44 
Internet-www.květena.cz. ,www.seznam.cz
V.Kott (1996): Ovoce a jeho vlastnosti: 75-78