třešeň ptačí
                                   Prunus avium L.
                             čeleď: růžovité – Rosaceae

slovenský název: čerešňa vtáčia
anglický název: Cherry, Gean, Wild Cherry, Bird Cherry, Sweet Cherry
německý název: Weichsel, Bauernkirsche, Vogelkirsche, Haferkirsche, Holzkirsche, Waldkirsche
lidový název: ptáčnice

Původ druhu:
     Evropa

Areál rozšíření:
     Přirozeně rozšířená je téměř po celé Evropě, s výjimkou Skandinávie a severní Evropy, až po sever Malé Asie, ke Krymu a Kavkazu.(VĚTVIČKA V. 1999, HECKER U. 2001)

Popis rostliny:
•	Mohutný, opadavý strom dosahující výšky až 20 m.
•	Kořenová soustava je velmi rozložitá, zpravidla váží více než nadzemní část. V hlinitých půdách kotví hluboko, i když se její větší část tvoří ve vodorovném směru.
•	Kmen je dlouhý, přímý. Kůra je v mládí purpurově hnědá, lesklá, s lenticelami, později načervenale šedohnědá, odlupuje se v šupinách. Mladé větve jsou hnědé, lesklé, někdy se sivým povlakem.
•	Listy jsou podlouhle vejčité, až 13 cm dlouhé, zašpičatělé, na okraji hrubě pilovité, na rubu slabě ochmýřené Jejich postavení je střídavé. V létě jsou listy sytě zelené, na podzim žloutnoucí nebo karmínové. Řapík listu je dlouhý a poměrně tenký, takže umožní postavení listu tak, aby z něho při dešti lehce zkapávala voda. Nese 1 – 3 žlázky, nejčastěji 2 žlázky. Listy narůstají nejprve více do délky a teprve ke konci růstu do šířky. Proto jsou mladé listy více špičaté, široce kopinaté a teprve později jsou vejčité nebo obvejčité
•	Květy jsou velké, mívají až 3 cm v průměru a v jednom květním pupenu je jednoduché okoličnaté květenství o 2 – 3 květech. Tyto okolíky mají naspodu kromě šupin jeden až několik zelených listů.
•	Doba květu IV. – V.
•	Plody jsou malé peckovice, v průměru asi 1 – 1,5 cm velké, tvaru kulovitého, srdcovitého nebo oválného. Barva plodů je červená, černá, žlutá nebo růžová. Šťáva dužniny je bezbarvá nebo růžová, chuť je někdy sladká, jindy nakyslá i trpká. Ve srovnání s ušlechtilými odrůdami velmi raně dozrávají. (VÁVRA M. A KOL. 1961, VĚTVIČKA V. 1999, HECKER U. 2001)

Obsahové látky:
      Plody obsahují organické kyseliny, cukr, pektin.

Ekologie:
     Roste zvláště na suchých, výslunných a teplých svazích. Hojně v listnatých smíšených      
      lesích ve společenstvu s bukem, dubem, habrem a javorem.
      Vyskytuje se na hlubokých, živných, hlinitých a písčitých půdách. V těžkých, chladných
      a zamokřených půdách se jí nedaří. 
      V našich příznivých podmínkách půdních a klimatických roste všude, s výjimkou příliš
      vysokých poloh a zamokřených půd. (HECKER U. 2001, VÁVRA M. A KOL. 1961)

Význam a využití v praxi:
     Třešeň ptačí je původním, planým druhem. Byly z ní vyšlechtěny kulturní druhy a odrůdy
      třešní (konzumní, okrasné).
      Průmyslově významná je především pro dřevozpracující průmysl, její dřevo se používá
      pro výrobu nábytku a řezbářství.

Použitá literatura:
     VÁVRA M. A KOL. (1961): Kniha o ovocném stromu. Státní zemědělské nakladatelství, 
      Praha: 135
      VĚTVIČKA V. (1999): Stromy. Aventinum, Praha: 94
      HECKER U. (2001): Stromy a keře. Rebo Productions, České Budějovice: 132

Anglické a německé názvy převzaty z http://www.uochb.cas.cz/~natur/cerambyx/lp.htm