topol osika
Populus tremula
čeleď: vrbovité  – Salicaceae

slovenský název: Topol' osikový
anglický název: European Aspen 
německý název: Zitter-Pappel
lidové názvy: osika, osika obecná, tremulka

Původ druhu:  
Eurasie

Areál rozšíření: 
Ze všech druhů topolu v Evropě nejrozšířenější. V přírodě se vyskytuje nejčastěji při okrajích lesů, na lesních světlinách a pasekách, v luzích a na rašeliništích od nížin až po horské stupně. 

Popis rostliny: 
•	vytrvalý, dřevina 
•	strom s četnými kořenovými výběžky 
•	opadavý strom s řídkou korunou, dorůstající výšky 25–30 m.kmen je zřídka rovný, většinou nakloněný. Má hladkou, poněkud lepkavou, zelenošedou kůru. Ve stáří se 
v dolní části kmene přeměňuje v černavou rozpukanou borku. Letorosty má štíhlé, leskle žlutohnědé nebo hnědé.
•	listy okrouhlé až okrouhle vejčité, na bázi zaokrouhlené, na konci špičaté nebo otupené, hrubě zubaté, lysé, řapík dlouhý smáčklý 
•	květy: dvoudomá dřevina. Samčí jehnědy většinou velmi četné, šedobílé s purpurově červenými tyčinkami (5–12), samičí jehnědy kolem 4 cm dlouhé, zelenavé, v době zrání prodloužené až na 12 cm. Pylová zrna mají nepravidelný sférický (kulový) tvar, jsou apolární, bez apertur (otvorů). Měří mezi 20 - 30 mm. Exina (vnější silnější blána pylových zrn) je tenká zatímco intina (vnitřní tenká bezbarvá pektinová blanka pylových zrn) je spíše tlustší. Tato pylová zrna jsou často prázdná.
•	květenství: jehněda - jednoduché hroznovité květenství, zpravidla převislé, v celku 
opadavé, květy téměř přisedlé
•	doba květu: III. - IV.
•	plody: tobolky v jehnědách 

Obsahové látky: 
topol produkuje značné množství pylu, jehož alergologický význam je hodnocen jako střední. Semena topolů se šíří větrem. Jemné chmýří jejich létacího aparátu může mechanicky dráždit oči a sliznice dýchacích cest. 

Ekologie:
Stanovištní podmínky: v přírodě se vyskytuje nejčastěji při okrajích lesů, na lesních světlinách a pasekách, v luzích a na rašeliništích od nížin až po horské stupně. Podmínky růstu: dřevina slunná, odοlná vůči mrazu. Není náročná na kvalitu a vlhkost půdy.

Význam a využití v praxi:
okrasný strom, výroba stavebního dřeva. 

Zajímavosti: Chvění osikového listí zavdalo příčinu k celé řadě pověr a pověstí. Starořecká báje vypráví, že Zeus proměnil v osiky heliovy dcery, které stále ronily slzy nad ztrátou bratra Faetona. Křesťanská pověst zase říká, že se na osice oběsil zrádný Jidáš, který zapřel Ježíše Krista a od té doby se osikové listy chvějí. Podle dalšího vysvětlení se listy třesou proto, že se snaží zastrašit škůdce, kteří by na list chtěli naklást vajíčka.

Použitá literatura: 
http://fyzika.ft.utb.cz/podzamka/index.php?menu=10
http://www.pyly.cz/pages/popis.php?ID=58 
http://www.darius.cz/archeus/BB_T.html