střevíčník  pantoflíček
Cypripedium calceolus L.
čeleď: vstavačovité – Orchideaceae

slovenský název: črievičník papučka 
anglický název: Lady´slipper orchid
německý název: Frauenschuh
lidové názvy: pantoflíček

Původ druhu: 
Evropa, Asie, Severní Amerika

Areál rozšíření: 
 Středozemí a severní  Evropa až po Laponsko. Chybí  ve stálezelené části středozemí, ve Španělsku (s výjimkou Pyrenejí),v Belgii, Holandsku , Dalmácii a Černé Hoře. Na východ zasahuje až po Kavkaz a Sibiří je rozšířen až po Sachalin Koreu a Čínu.
V Severní Americe jsou rozšířeny pouze tři vnitrodruhové taxony. (var. parviflora var.pubescens a var.planipetalum )
V ČR  roste v teplejších krajích roztroušeně až vzácně(Český kras, České středohoří, Slánsko, Podkrkonoší, Podorlicko, Náchodsko, východní Polabí, Posázaví, jižní a střední Morava po úpatí Jeseníku.
V SR roste roztroušeně v celých karpatech, hojný je ve Slovenském ráji. (Procházka F 1980)

Popis rostliny: 
•	jednoděložná vytrvalá bylina
•	kořenový systém: Kořeny vyrůstají z oddénku.
•	stonek: vzpřímená lodyha  nejčastěji 20-45cm vysoká.Vyrůstá z oddénku	
•	listy: střídavé, oválně vejčité až 7 - 15cm dlouhé, 3-5cm široké, lysé,3-4 na lodyze,  žilnatina vytváří na spodu žebra.
•	květy: oboupohlavné, spuměrné, okvětí, 4 hnědočervené okvětní lístky 4 cm dlouhé (2 boční srostlé v jeden)+ bezostružný bačkůrkovitý pysk 3-4 cm dlouhý(srostlý ze dvou okvětních lístků). Květy střevíčníku patří k tzv. pasťovým květům. Neobsahují nektar, jsou šálivé. Jejich podstata spočívá v uvěznění hmyzu, který je stavbou pasti donucen pohybovat se uvnitř květu tak, aby zprostředkoval opylení.
•	květenství: vyjímečně dva, vzácně tři květy na lodyze.
•	doba květu: V-VII
•	plod: tobolka (Procházka F. 1980), (Procházka F., Velísek V. 1983),  (Buttler K. P. 2000),

 Ekologie:
Rostlina je vybavena oddenky, ve kterých přečkává nepříznivé období. V období klíčení a protokormu je mykotrofní, později plně autotrofní. Její ontogenetický vývoj trvá 7-15 let
Stanovištní podmínky: světlejší lesy, křoviny na bazyckém podkladě. Roste od nížin až do pásma kosodřevin.
Podmínky růstu: půdy-rendzina, pararendzina,-tera fusca, spraš. Vyžaduje pH větší než 7,2.
Společenstva:Cephalanthero-Fagion: okroticová doubrava.(V Bílých Karpatech- humózní půdy na vápencích s množstvím vstavačovitých.)
Carpinion betuli-dubohabřiny-teplejší oblasti ČR. (Procházka F. 1980), ( Neuhäuslová  Z. a kol. 1998) , ( Dostál F. 1989)

Význam a využití v praxi:
Přestože to je atraktivní roslina, nemá v zahradnictví velký význam, protože má velké pěstební nároky. V zahradách je častěji pěstován střevíčník královnin (C.reginae) (Procházka F1983)
V zahradě se ale pěstovat dá. 

Zajímavosti: 
Stupeň ochrany C2.(silně ohrožený druh) Rostlina je chráněna mezinárodní úmluvou cites.Na internetu je plno odkazů, na stránky pěstitelů střevíčníků, kde se dají objednat různé druhy a formy.

Použitá literatura: 
Procházka F.(1980): Naše orchideje. Krajské muzeum východních Čech – pracoviště Pardubice
Procházka F,Velísek V. (1983):Orchideje naší přírody. Academia Praha 
Buttler K.P.  (2000): Orchideje. Ikar Praha  
Neuhäuslová  Z. a kol.( 1998): Mapa přirozené vegetace České republiky. Academia Praha
Dostál F. (1989) Nová květena ČSSR.  Academia Praha