střemcha obecná
Prunus avium Mill.
čeleď: růžovité – Rosaceae

synonyma : Prunus padus

slovenský název: 
anglický název: Bird cherry
německý název: 
lidové názvy:

Původ druhu: 
Evropa, Sibiř 

Areál rozšíření: 
Po celé Evropě od Skandinávie po Španělsko a rovněž na severovýchod po západní Sibiř. Přednostně roste na březích řek a potoků. 

Popis rostliny: 
•	Vytrvalá dřevina 
•	kořenový systém:
•	stonek a výška rostliny: Dorůstá do výšky 15m. V mládí rovný kmen, který je u starších exemplářů více pokroucený. Kůra- šedá, hladká, odlupuje se prstencovitě. Vzrůst- štíhlý, poněkud rozkladitý.
•	listy: Se podobaji třešňovým, jsou opakvejčité, zašpičatělé, temně zelené a mají blízko řapíku, na bázi čepele 1-2načervenalé drobné velikost, charakteristické žlázky.
•	květy: oboupohlavné, pětičetné, rozlišené na kalich a korunu, sněhobílé barvy, až 1,5cm.velké.
•	květenství: hroznovité
•	doba květu: V.
•	Tvoří malé kulovité peckovičky, v plné zralosti leskle černé, s poměrně tenkým mezokarpem, endokarp se podobá třešní.

Obsahové látky: 
Vysoký obsah látek s baktericidními a hmyz odpuzujícími účinky v kůře, pupenech, listech i semenech, zvláště obsah kyanovodíku (hořkomandlová vůně).

Ekologie:
Stanovištní podmínky: lužní lesy, vlhké háje, světlé horské lesy chladného a mírného klimatického pásma..
Podmínky růstu:aluviální půdy, na půdní podmínky neklade vysoké nároky, pokud se příliš nezvýší podíl jílu, zůstává zajištěn dostatečný přísun vláhy a potřebné provzdušnění půdy. 
Střemcha obecná roste nejčastěji s krušinou olšolistou, jasanem a mnoha dalšími vlhkomilnými druhy.

Význam a využití v praxi:
V sadovnictví je ceněna, protože brzo z jara velice pěkně kvete, je také významnou medonosnou dřevinou. V lidovém léčitelství byly používány všechny části rostliny, v lékařství se kůrou střemchy nahrazovala kůra krušiny. Místy se plody zpracovávaly na marmelády, šťávy a povidla. Pěkné, nahnědlé, roztroušené dřevo vyhledávali řezbáři.

Zajímavosti: 
Střemcha byla odedávna považována za magickou rostlinu, například držadla pluhů a části máselnic se zhotovovaly ze střemchového dřeva, aby se práce s nimi dařila. V kultuře doprovází člověka od nepaměti. Je to velice odolná a nenáročná dřevina, velké estetické, ale malé hospodářské hodnoty.

Použitá literatura: 
VÁCLAV VĚTVIČKA – VLASTA MATOUŠKOVÁ (2000): Stromy a keře. Nakl. Aventinum: 209
VÁCLAV VĚTVIČKA (1999): Průvodce přírodou – STROMY. Nakl. Aventinum: 96
LUBOŠ ÚRADNÍČEK, PETR MADĚRA A KOL. (2001): Dřeviny České repuliky. Nakl. Matice lesnická: 256