srdečník obecný
Leonurus cardiaca L.
čeleď: hluchavkovité - Lamiaceae

synonyma: buřina srdečník, srdečník lékařský

slovenský název: srdcovník obyčajny
anglický název:   Motherwort
německý název:  Herzgespann
lidové názvy: devaterní kopřiva, hojička, hubeniček, máta srdeční, srdcovník, srdeční koření

Původ druhu:
Rostlina je pravděpodbně původem ze západní Asie. Používala se jako prastarý léčebný prostředek ruské medicíny.(http://www.casopisfigura.sk/archiv/1-3-2004/clanky/04.htm )
            
Areál rozšíření: 
Druh roste na většině území Evropy a Západní Asie. V Evropě je pravděpodobně jen zdomácnělý. Zavlečeně roste v Severní Americe. Je to bylina  	subkontinentálního podnebí. Rostlinu lze najít ve výškách do 500 m. nad mořem a na suchých stanovištích.V ČR je to dosti hojná rostlina.(VÁCLAV JIRÁSEK, FRANTIŠEK STARÝ, 1989) 
Popis rostliny:
§	vytrvalá bylina.
§	kořenem je zde krátký vodorovný oddenek.
§	bylina 0,4 - 1,20 metru vysoká; Lodyha je přímá, bohatě větvená, čtyřhranná, rýhovaná, dutá, často červenofialová, přitiskle nebo odstále chlupatá až huňatá nebo olyselá.
§	listy jsou křižmostojné, řapíkaté, dolní s čepelí široce vejčitou, srdčitou, dlanitě 5-7 klanou až -dílnou, horní s užší, staženou, 3 klanou až -dílnou se zubatými cípy. Řapíky jsou chlupaté a čepele vespod s vyniklou žilnatinou. Na lícové straně jsou tmavě zelené, na rubu světle zelené.
§	květy jsou přisedlé, oboupohlavné, souměrné, se srostlými obaly. Kalich je trubkovitě nálevkovitý, rozeklaný v 5 osinách, na obvodu jsou vyhnuté zuby. Koruna je pyskatá, světle růžová, zřídka bílá s horním pyskem bělohuňatým, dolním kratším a s hnědočerveně skvrnitými laloky. Tyčinky jsou dvoumocné, vnější delší než vnitřní, s rozpřaženými prašnými váčky. Semeník je svrchní, ze 2 plodolistů, záhy se zaškrcující ve 4 části, při spodině se žlaznatým nektarovým prstencem.
§	květenství tvoří přetrhovaný lichoklas z velkých lichopřeslenů ( po 10-20 květech ) v úžlabí středních a horních listů.
§	doba květu: VI.-IX.
§	plodem jsou 4 hranolovité, na vrcholu srstnaté, lesklé a světle hnědé tvrdky, opadávající s kalichem.(VÁCLAV JIRÁSEK, FRANTIŠEK STARÝ, 1989)

Obsahové látky: 
bufanolidové glykosidy, hořčina leonurin, alkaloidy stachydrin a leocardin, třísloviny, kyselý saponin, flavonoidy, antokyany, organické kyseliny: citrónová, 	jablečná, mléčná a vinná; Dále křemičitany a stopy silice.(JIŘÍ JANČA, JOSEF A. ZENTRICH, 1996)  

Ekologie:
Stanovištní podmínky: teplejší oblasti, na suchých loukách, pastvinách, polích, v příkopech, rumištích, u plotů, na pustých místech.
Podmínky růstu: neutrální, lehčí, hlinité půdy s dostatečným obsahem humusu.(JIŘÍ JANČA, JOSEF A. ZENTRICH, 1996)
	
Význam a využití v praxi:
Sklízí se nať, zřídkakdy list. Droga obsahuje hořčinu leonurin, stopy éterického oleje, třísloviny, živice, cholin, flavonoidy, glykosidy, organické kyseliny. Nať, která musí být měkká, sbíráme v době, kdy rostlina dosáhla výšky kolem čtyřiceti centimetrů. Seřezáváme ji asi osm centimetrů nad zemí, aby rostlina mohla ještě dorůst. Spodní zdřevnatělá část drogu neposkytuje. Nať sklízíme dvakrát ročně. Při práci musíme používat rukavice, protože dozrávající a zralé kalichy nepříjemně píchají. Pokud chceme srdečník použít ke včelařským účelům, musí být v plném květu, ale jeho nať už potom není vhodná jako droga. 
Nať sušíme ve stínu a v průvanu ve vrstvě 15 až 20 centimetrů. Dobře usušená se láme, má hořkou chuť a nepříjemný zápach. Poměr sesychání je 4 : 1. 
Využívá se v podobě macerátu, nálevu, prášku, extraktu a tinktury v medicíně i lidovém léčitelství. Uplatní se hlavně sedativní účinek při srdečních chorobách nervového původu. Zklidňuje centrální nervovou soustavu a vnitřní nervy - neuróza, bušení srdce, klimakterické potíže, migréna, mírně snižuje krevní tlak. Pomáhá při žaludečních a střevních chorobách (projímání) i u dětí, při zadržování tekutin v těle, při plynatosti, také jako diuretikum. Zevně se používá na rány a při hemoroidech.
Macerát: dvě lžíce na dvě sklenice vody - macerovat osm až deset hodin
Nálev: dvě lžíce na 500 ml vroucí vody - necháme louhovat dvě hodiny.Při dodržení dávek je droga neškodná. Vyšší dávky jsou škodlivé až jedovaté.Těhotným ženám se používání drogy zakazuje, může se používat jen pod dohledem lékaře.(http://www.floranazahrade.cz/zdravi/srdecnik.htm)

Zajímavosti: 
Z byliny se připravuje barva na barvení vlny. Čaj ze srdečníku je výborným prostředkem pro smývání kosmetických obličejových masek, který nejen šetří, 	ale i léčí pokožku. (JIŘÍ JANČA, JOSEF A. ZENTRICH, 1996) 

Použitá literatura: 
http://www.casopisfigura.sk/archiv/1-3-2004/clanky/04.htm
VÁCLAV JIRÁSEK, FRANTIŠEK STARÝ (1989): Atlas léčivých rostlin SPN: 98
HJIŘÍ JANČA, JOSEF A. ZENTRICH (1996): Herbář léčivých rostlin - 4.díl 
http://www.floranazahrade.cz/zdravi/srdecnik.htm