šafrán setý
Crocus sativus L.
čeleď: kosatcovité - Iridaceae

synonyma: šafrán pravý

slovenský název: šafran
anglický název: saffron
německý název: safran
lidové názvy: kročec, krokus, šefra, šefra jedlá, šefrán, žlutidlo

Původ druhu: 
jižní a západní Asie, jmenovitě Persie ( POLÍVKA F., 1996)

Areál rozšíření: 
V dnešní době se nejvíce šafránu pěstuje v Asii. Nejlepší pověst má šafrán pěstovaný v údolí řeky Indu v Kašmíru. Ale také  Východní Indie, Čína, Japonsko, Persie a Malá Asie produkuje dosti šafránu. V Africe se pěstuje v Tunisku a Maroku. V Americe se mu daří v Mexiku a Pensylvanii. V Evropě se najvíce pěstuje ve Španělsku ( La Macha, okolí Valencie, Toleda a Alicante ), na Sicílii a ve Francii. V naší republice ve Velkých Losinách na Šumperku byl pozorován zplaněný.( POLÍVKA F., 1996, JANČA J. A KOL., 1996)

Popis rostliny:
•	Druh vytrvalý, bylina
•	kulovitá bazální hlíza velikosti asi vlašského ořechu, potažená vláknitými suknicemi
•	List úzký, čárkovitý, asi 2 mm široký, s podvinutými okraji a na rubu s bílým pruhem
•	Květ oboupohlavní, bledě fialové barvy, nálevkovitě zvonkovité, šesticípé okvětí zúženo ve velice dlouhou trubku. Prašníky jsou dlouhé 10- 15 mm, čárkovité, žluté, čnělky červeně oranžové se třemi rameny, dlouhými asi 30 mm vyčnívající nad okvětní cípy květu.
•	Doba květu VIII- ½ X
•	Plodem je trojpouzdrá, mnohosemenná tobolka, elipsovitého tvaru, velká až 20 mm. Semena jsou červená, s křídlatým „masíčkem“. (POLÍVKA F., 1996, JANČA  J. A KOL. 1996)

Obsahové látky: 
Droga obsahuje především tzv. crocit, žluté barvivo o sumárním chemickém vzorci C44H70O28,  a dále červené barvivo crocetin  s podobně složitým chemickým vzorcem, a glykosidní hořčinou picrocrocin. Dále v ní nacházíme vysoce těkavou silici, větší množství vitamínu B2 a některé další látky. ( JANČA J. A KOL., 1996)

Ekologie:
Stanovištní podmínky:slunečné, teplé, vínorodé oblasti
Podmínky růstu: živné, dobře propustné půdy s přiměřeným procentem vápna a písku.
Společenstva: bobovité, konopovité
( POLÍVKA F., 1996, JANČA J., A KOL., 1996, Dr. MATHIOLI P. O., 1998 )

Význam a využití v praxi:
Využití v potravinářství: jako koření, přidává se do rýžových pokrmů, másla, sýrů, těsta
 ( působí prý na kyprost těsta), masných a rybích pokrmů, polévek, omáček, k uzenému masu atd.Nejvíce se používá nefrancouzské, arabské, indické, čínské latinskoamerické kuchyni.
Využití v parfumerii: jako příměs do voňavek
Barvení: obsahuje žluté barvivo crocin a červené barvivo crocetin. Barví se s ním především potraviny.
Využití v lékařství, léčitelství a farmacii: Šafrán může být využíván při močových a zažívacích potížích, v pediatrii jako účinné sedativum a hypnotikum, na tlumení astmatických záchvatů, při pozastavené menstruaci. S ohledem na jeho vysokou cenu a malou dostupnost se alopaticky využívá jen ojediněle. Šafrán je příměsí  směsi pro přípravu „švédských kapek“, jinak se s ním ve směsích nesetkáváme, a pokud se podává, tak výlučně samostatně. Švédským kapkami s příměsí šafránu doporučujeme potírat žaludeční krajinu při žaludečních obtížích nejrůznějšího původu jako účinný doplněk hlavní léčby, vedené vnitřně.
Doménou použití šafránu je právě homeopatie: Šafránová tinktura D3 může být velmi prospěšná při jaterních poruchách i při poruchách menstruačních. Je to lék typický pro ženy, citlivé na hormonální změny. Specificky léčí některé typy šumění v uchu, neboli má opět hormonální působení, v tomto případě většinou u mužů.
( POLÍVKA F., 1996, JANČA J. A KOL., 1996,)

Zajímavosti: 
Jelikož je šafrán jedno z nejdražších koření. Vinu na tom nese nízká hmotnost blizny šafránového krokusu – přes 100.000 blizen váží jen asi 1000 g – a skutečnost, že se musí sklízet ručně. Proto se často objevují jeho padělky (Saflor). Moderní medicína připisuje šafránu účinek stimulující srdeční činnost. Při pokusech na zvířatech byl zjištěn proti rakovinový účinek
( INTERNET)

Použitá literatura:
JANČA J., ZENTRICH J. A. ( 1996): Herbář léčivých rostlin. Eminent Praha: 256
POLÍVKA F. ( 1996): Užitkové a pamětihodné rostliny cizích zemí. Volvox Global Praha: 247
Dr. MATHIOLI P. O. ( 1998): Herbář neboli bylinkář, Dobra & Fontána Olomouc: 41
INTERNET: vyhledávač- šafrán setý