rýt žlutý
Reseda lutea
čeleď: rýtovité - resedaceae

slovenský název: rezeda žltá
anglický název: wild mignonette
německý název: 
lidové názvy: rezetka, rezeda, rezeda žlutá

Původ druhu: 
Pochází ze Středomoří.

Areál rozšíření: 
Do střední Evropy se dostal ze Středomoří. Rozšířen je na sever do Skotska a jižní Skandinávie. V západní Evropě až po Britské ostrovy a na severu po jižní Švédsko je zdomácnělý. Zavlečen byl do Severní Ameriky, jižní Afriky a na Dálný východ. U nás roste dosti hojně v Čechách i Moravě. Zasahuje do nižších a teplejších poloh. Směrem do vyšších poloh je vzácnější až zcela chybí. (Münker, 1998)

Popis rostliny: 
•	druh vytrvalý, řidčeji jednoletý, nebo dvouletý, bylina
•	kořen silný, 30 i více centimetrů dlouhý, chudě větvený,často dřevnatý
•	lodyh může mít několik, nebo jen jednu, je bohatě větvená, žebernatá, lysá, obvykle drsná; stonek vysoký 20 - 60 centimetrů, vystoupavý, poléhavý, vzácněji přímý
•	postavení listů na stonku je střídavé, listy nejčastěji trojdílné - peřenodílné až peřenosečné, nejhornější a nejdolnější často celistvé, přízemní dlouze řapíkaté, horní přisedlé, úkrojky nitkovité až obkopinaté, špičaté nebo zaokrouhlené na okraji ploché nebo zvlněné, zoubky na bázi listů bývají vykládány buď jako palisty, nebo jako redukované úkrojky listové čepele
•	květenství tvoří řídký hrozen 5 - 20 centimetrů dlouhý, květní stopky jsou delší než kalich, květy jsou bledě žluté, slabě voní, mají asi 7 milimetrů v průměru, 6 lístků kališních, 6 lístků korunních
•	doba květu: V - X
•	plod - tobolka, elipsoidní až válcovitá, většinou vzpřímená
•	semena asymetricky ledvinovitá až téměř kapkovitá, hladká,lesklá, tmavohnědá až hnědočerná (Hejný S., Slavík B., 1992)

Obsahové látky:
Přítomnost hořčičných glykosidů a myrosinových idioblastů. Dosti častý je i výskyt kyanogenních sloučenin.Zjištěny byly i neproteinové aminokyseliny. Semena obsahují oleje a bílkoviny, neobsahují však škrob. (Hejný S., Slavík B., 1992)

Ekologie:
Roste na výslunných, písčitých nebo kamenitých místech s nezapojenou bylinnou vegetací, většinou antropicky ovlivněnou, případně člověkem uměle vytvořenou: železniční a silniční náspy, říční a potoční navigace, lomy, staré zdi, rumiště, okraje cest, úhory. 
Nejčastěji se vyskytuje ve společenstvech svazů Onopordion aceanthii, Dauco - Melilotion a Convolvulo - Agropyrion, společenstva třídy Festuco - Brometea. (Hejný S., Slavík B., 1992)

Význam a využití v praxi:
Zemědělský význam má spíše jako plevelná rostlina. Průmyslové využití a využití v lékařství nemá.

Zajímavosti:
Název rezeda je odvozen z latinského rezedare, což znamená "znovu uklidnit". Ve starověku se věřilo, že tato bylina dokáže přivést nemocné tělo opět do zdravé rovnováhy. Přisuzoval se jí i zklidňující účinek. V současné době se tato rostlina v bylinkářství již nepoužívá. (Vermeulen, 1999)

Použitá literatura:
Münker B., Plané rostliny střední Evropy. Ikar, Praha, 1998.
Hejný S, Slavík B., Květena ČR - 3. díl. Academia, Praha, 1992.
Vermeulen N., Encyklopedie bylin a koření. Rebo Productions, Čestlice, 1999.