ředkev setá
Raphanus sativus
čeleď: brukvovité - Brassicaceae

slovenský název: reďkev
anglický název: Radisch
německý název: Gartenrettisch Radies
polský název: riedzkew
ruský název: reďka
maďarský název: repcsén

Původ druhu:
Vznik pravděpodobně v 16. století z křížení druhů Raphanus maritimus a Raphanus rostratus.

Popis rostliny:
•	je jednoletá i dvouletá rostlina,
•	po výsevu vytvoří nejdříve růžici listů, potom podzemní bulvu, na jejíž stavbě se kromě kořenů podílí i spodní část stonku (hypokotyl). Bulvy jsou značně proměnlivé: kulovité i řepovité, černé, bílé, žluté, červené  i barevně kombinované. Dužina je bílá.
•	Nakonec vytváří kvetoucí lodyhu. Květy jsou oboupohlavné bílé nebo bleděfialové. 
•	Semena jsou světlehnědá s červeným nádechem. Mají vejčitý tvar, 3 – 4 mm dlouhé, 2 – 3 mm široké. Semena si udržují klíčivost až 6 roků.

Obsahové látky
Bulvy ředkví obsahují podstatnou část vody, řadu minerálních látek( sloučeniny síry, které mají podíl na příznačné chuti, fosforu, železa, hořčíku, draslíku, vápníku), až 3 % vitaminu C a vitaminy řady B. Antibiotické působení vlivem sirníků rafaninu a sulfarafenu.

Ekologie:
Stanoviště: Ředkve lze pěstovat nejen jako hlavní plodinu, ale i jako meziplodinu, případně i následnou plodinu. Nedoporučuje se zařazovat po košťálovinách nebo druzích z čeledě brukvovitých. Je zde totiž nebezpečí výskytu chorob a škůdců, kteří jsou zaměřeni na rostliny této botanické čeledě.
Ředkev není nikterak náročná, vyhovují jí podmínky mírného klimatu, je odolná i proti slabším mrazíkům.
Pro její pěstování jsou nejvhodnější lehké, písčitohlinité, humózní půdy. Těžké a kyselé půdy jsou zcela nevhodné. Bulvy ředkve z takovýchto půd jsou pak ostré, palčivé chuti. Sucho a vysoké teploty zhoršují jakost a způsobují vykvétání.

Význam a využití:
Z historie původů a pěstování kulturních rostlin se dovídáme, že ředkev patří mezi nejstarší kulturní plodiny a že byla vždy ceněna nejen jako potravina, ale i jako rostlina významná pro zdraví. Dokonce byla používána jako objekt k soudním trestům, kterým se říkalo „raphanidosis“. 
Rod ředkev zahrnuje několik druhů, významných nejen jako kulturní rostliny, ale také jako plevel. Rané odrůdy se sklízejí v červnu a jsou určeny k bezprostřední konzumaci. Pozdní odrůdy se sklízejí v říjnu až v listopadu a jsou určeny pro uskladnění.
Šťáva z ředkví má žlučopudné účinky, působí proti katarům horních cest dýchacích, astmatu, plynatosti střev, příznivě působí na střevní flóru a močopudně.

Zajímavosti:
Z praktického hlediska se ovšem ředkve dělí z hlediska agrotechniky na letní a zimní.
Délka vegetačního období u letních odrůd je 60 – 90 dní, u zimních 100 – 130 dní.
Raphanus sativus 
•	conv. radicula – ř.s. ředkvička
•	conv. sativus – ř.s. letní
•	conv. hybernus – ř.s. zimní
•	conv. oleiferus – ř.s. olejná

Pěstování
Výsev raných odrůd koncem března až začátkem května, pozdních odrůd počátkem července. Vzdálenost řádků 30 cm. Semena začínají klíčit při teplotě 2 – 4 °C , vzcházející rostliny snesou mrazíky až do – 3 °C. Optimální teplota je však 18 – 20 °C. Po vzejití vyjednotíme na vzdálenost 15 – 20 cm. V dalších fázích růstu udržujeme půdu v drobtovité struktuře a v nezaplevelení. Vyskytne-li se dlouhodobější perioda sucha, je třeba zajistit přiměřenou zálivku.

Podle norem se do 1. jakostní třídy zařazují bulvy s příčným průměrem  40 – 80 mm, nejméně 30 mm. Do 2. jakostní třídy zařazujeme bulvy s příčným průměrem 30 – 80 mm, nejméně 20 mm.

Povolené kultivary :
Jantar – odrůda pro jarní výsev v dubnu až v květnu s vhodností k přirychlování ve studených pařeništích, bulvy kuželovitého až kapkovitého tvaru žluté barvy, vegetační období 45 – 55 dní.
Karmina – raná odrůda pro jarní i podzimní sklizeň, zářivě červená, středně dlouhá a protáhlá bulvička, hmotnost 40 – 50 g, vegetační období 40 – 60 dní.
Kulatá černá – podzimní ředkev, rychlý růst, větší, kulovité bulvičky o průměru 5 – 10 cm
Podlouhlá bílá – raná odrůda, bulvy dlouze kuželovité 15 – 20 cm

Použitá literatura :
S. Skorňakov, J. Jeník, V. Větvička (1988): Zelená kuchyně , LN Praha 
M. Duda, V. Střelec (1986): Lahůdková zelenina, Bratislava