rdesno ptačí
Polygonum aviculare
čeleď: Rdesnovité –Polygonaceae

synonyma: truskavec 

slovenský název: stavikrv vtačí
anglický název: Knotgrass
německý název: der Vogelknoterich
lidové názvy: horohaše, chrustavec, krevnice, křupavka,oupor, praskavec, praščák, prskavec, rdesen ptačí, rdesno štukavec, stržní koření, štikavec, štikovec, štukavec, šťukavec, šťukavice, šťukavka, trutovník, úpor, vlčoun, vrabčí jazyk, zťukavka.

Areál rozšíření: 
Rdesno ptačí roste  na území celé české republiky. Je to  běžný plevel na zemědělských půdách. Roste jako jednoletý na všech zrytých nebo obnažených půdách, kam zapadne semínko, i mezi dlažebními kostrami ve městech.
Celkové rozšíření- Po celém světě, vzácněji nebo zcela chybí v tropických a subtropických oblastech.

Popis rostliny: 
•	jednoletá bylina
•	listy: Jsou kratičce řapíkaté, čárkovité, čárkovitě kopinaté až vejčité, celokrajné.
      Z  úžlabí listů vyrůstají bělozelené nebo narůžovělé drobné květy ve dvou až
      pětikvětých vrcholících. Poléhavé lodyhy  a stříbřitě bílými botkami, dosahujícími
       až do poloviny lodyžních článků.  
•	květy: Po 1-8  v úžlabních klubíčkách, okvětní cípy zpravidla 2,5-3X  delší než trubka , zelenavé s bělavým až růžovým lemem, okvětí na bázi náhle miskovitě zatočené . Nažky pravidelně trojhranné /na příčném řezu všechny stejně dlouhé/ 
•	květenství: pětikvěté vrcholíky 
•	doba květu: od VI do konce VIII
•	plody, případně semena: trojhranné tmavé nažky

Obsahové látky: 
flavonoidy = flavonové glykosidy (avicularin, myricetin), kyselina křemičitá, třísloviny, slizy, jednoduché kumariny (skopoletin, umbeliferon).Organické kyseliny (kyselina askorbová ), sacharidy, pryskyřice a minerální látky

Ekologie:
Truskavec se hojně nachází na cestách ,v příkopech, na okraji polí luk i lesů. Dává přednost kyprým, vlhčím půdám, na dusík bohatým. Dobře roste i na půdách s vysokým obsahem dusíku  (okolí hnojišť, statků apod.).Nesnáší sešlap, mechanické poškozování a suchá stanoviště. 

Význam a využití v praxi:
Rdesno ptačí je mimořádně univerzální bylina.
Nejvíce se využívá v léčitelství- Napomáhá k rozpadu močových kaménků, působí značně močopudně, podporuje hojení a tlumí krvácení, což lze využívat jak ve vnitřní tak i v zevní léčbě, například při bércových vředech.
Také je součástí homeopatických čajů a v kombinaci s čekankou nebo pampeliškou se užívá při detoxikaci organismu. Čistí krev a pomáhá při revmatismu a dně.

Zajímavosti: 
Zajímavou roli hraje rdesno ptačí spolu s vřesem ve staroindickém léčitelském umění – Ayurvédě
 “Levá ruka ukazuje naši konstituci a kondici od početí do současného stavu. Pravá ruka pak napovídá o budoucnosti. Dlaně rukou ukazují podíl jangu, prostředníčky obou rukou podíl jinu. Poměr měříme obyčejným zlomkem. Při harmonickém podílu jangua jinu se poměr blíží k jedné.”

Droga- Usušená kvetoucí nať(mírně svíravé chuti, bez zápachu) tzv. truskavcová nať

Bylinkový čaj s celíkem zlatobýlem (rostlinné preparáty pro seniory)
obsah:40% celíku zlatobýlu (Solidago virga aurea)
          30% rdesna ptačího ( Polygonum aviculare)
          15% břízy bílé (Betula alba)
          10% přesličky rolní ( Euquisetum arvense)
               5% violky tříbarevné (viola tricolor)

Použitá literatura: 
http://faf.vfu.cz/html/docs/plants/polygonum/ol.html
http://faf.vfu.cz/html/docs/plants/polygonum/index.html
J. Janča a J.A.Zentrich: Herbář léčivých rostlin 4) nakladatelství- Eminem, strana 100
Nico Vermeulen: (Encyklopedie bylin a koření) nakladatelství- Rebo-produktions, strana 236
Marcus A. Webb: (Bylinky ) nakladatelství  Fortuna print, strana 176
Květena české republiky,  nakladatelství Academie, vydání první, strana 342