ptačinec velkokvětý
Stellaria holostea L.
čeleď: hvozdíkovité – Cariophyllaceae

synonyma: silenkovité – Silenaceae

slovenský název: hviezdica velkokveta
anglický název: Stichwart large –flowered
německý název: Echte stermiere f. nebo Grosse stermiere
lidový název: 

Areál rozšíření: 
Vyskytuje se po celém světě od nadmořské výšky 700 m.n.m. V Evropě se vyskytuje na severu až po jižní Skandinávii. V Rusku přesahuje výskyt do Západosibiřské nížiny. Vyskytuje se také na Kavkazu a severním Iránu a mnoha dalších místech světa. V oblasti ČR se vyskytuje ve Žďárských vrchách ( Devět skal), na Šumavě a v Krkonoších. Nevyskytuje se v nížinách. U nás chybí ve středních  a severozápadních Čechách, jižní a jihovýchodní Moravě.  

Popis rostliny:
•	vytrvala bylina- hemikryptofit- vytrvalá až dvouletá rostlina s obnovovacími pupeny nadzemních stoncích.   
•	kořenový systém : má kulovitý kořen různé velikosti s krátkými postraními kořínky o        průměru 0,5 – 0,7 cm. Kořen roste do hloubky maximálně 15- 20 cm .      
•	Stonek: je to rostlina s s tenkým poléhavým plazivým rozvětveným stonkem,vyhánějícím kromě květných lodyh lodyhy nadzemní. Nadzemní lodyhy jsou poléhavé nebo vystoupavé a nesou přezimující výhonky s obnovovacími pupeny. Lodyha je 15-25 cm  (max. 35 cm) vysoká, přímá, jednoduchá, jednotlivá nebo v řídkých trsech,velmi křehká a lámavá, srstnatá nebo roztroušeně pýřitá, povrch zřídka lisí. Lodyha je čtyřhranná, v uzlinách poněkud ztloustlá.
•	Listi : jsou kopinaté až čárkovitě kopinaté, 4-9 cm ( max. 14 cm ) dlouhé, 5-8 mm (max.11 mm) široké dlouze zašpičatělé, přisedlé, na bázi pochvovité srostlé, na rubu nasivělé a pýřité, na okrajích hustě krátce brvité ,drsné. Horní a lodyžní listy jsou přímo, řidčeji víceméně rovnoběžně odstálé dolní nazpět odstálé. 
•	Květy: jsou veliké , velikost 7- 13 mm (max. 25 mm), dlouze stopkaté v řídkých kopinatých vidlanech, korunní lístky 1,5 krát delší než kalich, tobolka je vejcovitá až úzce vejcovitá , korunní lístky kratší než 2-3,5 cm dlouhý kalich, barva koruny je bílá. Rostlina je oboupohlavní, tvar květu je souměrný.
•	Květenství: jednoduché hroznovité – jednoduchý vidlan
•	Doba květu: od V-VII. 
•	Semena :  jsou drobná a jsou roznášena větrem.
•	Počet chromozomů: je to rostlina s diploidním počtem chromozomů, má 12 párů chromozomů = 24 chromozomů.

Obsahové látky: 
Obsahuje účinnou látku saponin, vitamín C , rostlina je bohatá na minerální látky.  

Ekologie: 
Stanovištní podmínky: roste na vlhčích stinných stanovištích, v borovích lesích křovinách,v hájích je to stínomilná rostlina. Dále se vyskytuje  na březích vod, lesní a luční mokřiny a prameniště, vlhké lesní cesty.
Podmínky růstu:  sídlí na hlinitých až hlinitopísčitých humózních  půdách většinou živinami bohatých  a rostlině vyhovují půdy chudé na vápno.
Společenstva: roste samostatně v trsech.
 
Význam a využití v praxi: 
Dnes už nemá žádný zemědělský ani průmyslový význam.

Zajímavosti: 
Má dlouhé květní stopky , které se po  odkvetení nejprve zkroutí dolů, později se však zase znovu narovnají. Také se ptačinec používal v lidovém lékařství, vylisovaná šťáva se používala k výplachu očí při zánětu.

Použitá literatura: 
Hejný S., Slavík B. (1990): Květena ČR, Academia Praha: 130
Rehač V., Marhold K. (2002): Klíč ke květeně ČR, Academia Praha: 159