přeslička rolní
Equisetum arvense L.
čeleď : přesličkovité - Equisetaceae

slovenský název : prasnička roľná
anglický název : Scouring rush (spinning – whel)
německý název :  r Ackerschechtelhalm 
lidové názvy : přeslice, praslice, praslička, chvost, stolička, plivačka, šmirglová tráva, duvok, přáska a skřip

Původ druhu : 
Rostlina známa již od střední křídy, z recentních druhů se uvádí Equisetum ramosissimum (pliocén evropský…) (NOVÁK F.A. 1930)

Areál rozšíření: 
Přeslička je rozšířena především v chladném a mírném pásu severní polokoule. Roste na synantropních stanovištích, apofys polí, nekultivované půdy, louky, travinné pastviny, hojna až do 1000 m. n. m. Roste také v Korei, Japonsku či Severní Americe…(HEJNÝ, SLAVÍK 1988)

Popis rostliny : 
•	vytrvalá bylina ( sporofyt je vytrvalý, nadzemní lodyhy jsou jednoleté, řidčeji vytrvalé) 
•	kořen představuje dlouhý podzemní oddenek
•	z dlouhého článkovitého oddenku vyrůstají v březnu a dubnu načervenalé nebo žlutavé, jednoduché článkované a rýhované lodyhy vysoké až 20cm 
•	listy úzké, čárkovité, přisedlé, opatřené jedním nervem, na lodyhách postavené v přeslenech, nejhornější listový přeslen pod výtrusovým kláskem je tvořen v podobě límečku na spodu klásku
•	klásek (šištice) složený ze šestihranných štítků, pod nimiž sedí výtrusnice. Tyto jarní, hnědě zbarvené, plodné lodyhy nesoucí výtrusy  brzy povadnou a v létě vyrůstají z oddenku lodyhy letní, jalové, jež jsou zelené a tuhé, rýhované, duté, článkované a drsné, podélně brázdité až 40cm vysoké. Na povrchu jsou mnohožebré. Ve článcích jsou přeslenitě rozvětveny. U jednotlivých článků lodyhy je 16 zubá blanitá pochva s kopinatými nebo šídlovitými zuby. U větví jsou obyčejně pochvy čtyřzubé. Prvoklíčky jsou dvoudomé. Samčí prvoklíček je dvoudomý a na konci větví. Antheridia na samičím prvoklíčku postupně dozrávají, otevírají se na vrcholu ústím a postupně dozrávají polyciliální spermatozoidy. Samičí prvoklíček je více větvený, má dužnaté tělo. Archegonia jsou u báze větví, v dužnatém těle prvoklíčků.
•	sběr : VI – IX ( DOSTÁL J. 1989; F.A.NOVÁK 1930; ŠOMŠÁK L. 1993)

Obsahové látky: 
Kyselina křemičitá, saponiny, equisetonin, k. equisetová (akonitová), třísloviny, flobafen, hořčina, tuk, organické kyseliny a flavonové glykosidy.

Ekologie : 
Stanovištní podmínky – vlhké písčité a hlinité půdy roste v lesích, na pastvinách, oraništích, náspech a na svazích jako plevel.
Podmínky růstu – hlubší půdy s dostatečnou hladinou podzemní vody, kyselé až neutrální půdy, snáší však i basické reakce (pH 3,5 – 6,8)
Společenstva – ruderální a polní společenstva tříd Chenopodietea, Agropyrethea repentis, Secalietea, Agropyro-Rumicion. (DOSTÁL J. 1989; ŠOMŠÁK L. 1993)

Význam a využití v praxi : 
Tato rostlina v zemědělství nemá žádný velký význam, je to těžce vyhubitelná plevelná rostlina. Mnohem větší využití má v lékařství a léčitelství a farmacii. Podporuje vylučování moči (diuretikum), tvorbu bílých krvinek, používá se při léčení tuberkulózy, při písku v ledvinách a kaméncích v měchýři ( užívají se horké koupele z přesličky, přičemž se pije i teplý čaj z přesličky), nahromadění vody v osrdečníku a v pohrudnici, při onemocnění ledvin po spále, při hnisavém zánětu nehtového lůžka, při bércových vředech, zánětu kostní dřeně( výborně pomáhá koupel a umývání přesličkou) , při křečích v žaludku ( pomáhají zapařené obklady)… Při pravidelném pití jednoho šálku denně se ztratí : revmatismus, dna, nervové bolesti, tuberkulóza plic, polypy ve střevech a v konečníku, záněty slizového váčku, zastaví se růst zhoubných nádorů a dokonce prý i zmizí… Kloktat odvar z přesličky se doporučuje při zánětu mandlí a dásní. Zevně v obkladech při špatně hojících se ranách, vředech, otocích, krvácení z nosu, vyrážkách po holení. Při lupech se denně omývá hlava. (PILÁT A. 1963; DOSTÁL J. 1989)

Zajímavosti : 
čaj : 1-2 lžičky sušené řezané drogy na 1/4 l vody. Krátce povaříme a na 15min odstavíme. Užíváme po lžičkách nejvýše 3 šálky denně.přesličku užíváme i v čajové směsi jen krátkodobě a po několikadenní užívání na delší dobu přerušíme.
koupele a inhalace : na všechny nemoci ledvin a močového měchýře, když člověk nemůže močit, při písku a kaméncích v močovém měchýři (pije se teplý čaj)…
tinktura : používá se při pocení nohou ( nohy se omyjí, osuší a pak se vtírá tinktura), při bolestech v podbříšku, při onemocnění plic…
směs proti rakovině : 1 díl přesličky, 1 díl rozrazilu lékařského. Jednu lžičku čajové směsi spaříme ve 0,25l vřelé vody a krátce vyluhujeme. Pijeme 2 – 3x denně pomalu po doušcích.
směs na zánět mandlí : 1 díl přesličky, 1 díl třezalky. Jednu čajovou lžičku směsi spaříme v 0,25 l vřelé vody a krátce vyluhujeme. Pijeme 2 – 3x denně pomalu po doušcích.
Zasychací poměr : 1:4 ČSN 86 67 11
Sbíraná část : letní zelená nať bez oddenku ( Herba equiseti). Při sběru nesmíme zaměnit za jiné druhy přesliček, např. p. lesní (E. silvaticum), mokřadní ( E. limosum) nebo nahenní ( E. palustre), které jsou jedovaté. ( R. ENDRIS 1981)

Použitá literatura :
SLAVÍK B., HEJNÝ S. (1988) : Květena ČSR – 1.díl, Academia Praha : 220
DOSTÁL J. (1989) : Nová květena ČSSR – 1. díl, Academia Praha : 55
ŠOMŠÁK L. ( 1993) : Velká kniha rostlin, Príroda a. s.
ENDRIS R. (  1981 ) : Naše květiny  lékařství, Aviceum Praha : 354
NOVÁK F.A. ( 1930) : Rostlinopis – svazek VIII., díl I. , Aventinum Praha : 356 
PILÁT A. ( 1963) : Kapesní atlas rostlin, SPN Praha : 9,10