pilát lékařský
Anchusa officinalis L.
čeleď: brutnákovité - Boraginaceae

slovenský název: smohla lekárska
anglický název: buglass
německý název: Gewohnliche Ochsenzunge
lidové názvy: volský jazyk,sláza,bugloza

Původ druhu:
Pilát lékařský má původ ve střední Evropě a Malé Asii a dnes je rozšířen téměř v celé Evropě.(Maria Teresa Della Beffa 2000)

Areál rozšíření:
V České republice se vyskytuje roztroušeně od nížin do podhorských oblastí, nejvíce v teplejších lokalitách, méně ve vyšších a chladnějších polohách (max. Asi 650 m n.m.).Celkově roste témněř v celé Evropě od sev.Španělska až po Pobaltí a od severní Itálie po Balkán, na severu zasahuje do jižní Skandinavie, na východě po Ukrajinu a jižní Rusko.(Janča, Zentrich 1995)

Popis rostliny:
•	Dvouletá i vytrvalá bylina
•	Kořenový systém: Hlavní kořen je tlustý, kořeny jsou bílé a hladké
•	Stonek a výška rostliny:30-80 cm vysoká bylina, vytváří vzpřímené nebo vystoupavé křídlaté stonky, které jsou nahoře řídce rozvětvené.Statná lodyha je hranatá a srstnatě chlupatá.
•	Listy: Podlouhle kopinaté listy nesou měkké odstálé chlupy. Střídavé horní listy jsou přisedlé, se zaokrouhlenou bází zpola objímají stonek, jsou 3-6 cm dlouhé, na okraji vlnovitě zubaté. Dolní listy se zužují v řapík a v době květu jsou téměř zaschlé. Nejsou zde přítomny palisty.
•	Květy: Květy vyrůstají na kratičkých stopkách z paždí listenů ve vijanech a jsou oboupohlavné a pravidelné. Mají hluboce pětiklanný kalich, který je přibližně do poloviny dělený, a nálevkovitou pěticípou korunu s rovnou trubkou. Ústí koruny je uzavřeno tupými vejčitými hrboulky porostlými po okraji aksamitovými chloupky. Tyto hrboulky mají dvojí úkol: jednak zabraňují dešťové vodě a vetřelcům (zejména mouchám) přístup k medovině,která se vyměšuje z podplodního terče a hromadí se ve spodní části korunní trubky, jednak ukazuje většímu hmyzu směr, kterým mají nořit sosák, aby se dostal k medovině. Koruna je zpočátku červená, později tmavne do modrofialova až do nachova. Tyčinky (A5) jsou vetknuté v horní polovině C trubky.
•	Květenství: řídké,až k vrcholu hustě listenaté, nejprve stočené, později se prodlužující, mnohokvěté, vrcholičnaté
•	Doba květu: V.-IX.
•	Plod: tvrdky, které sedí na dně vytrvalého nenadmutého kalichu. Jsou na šikmo vejčité, drobně bradavčité a na spodu vyduté.

Obsahové látky:
Kofein, kyselina rozmarýnová, kyselina křemičitá,sliz, alkaloidy-consolidin, cynoglossin, barviva, třísloviny, stopy éterického oleje a další látky.(Janča, Zentrich 1995, Thurzová L. A kol. 1983)

Ekologie
Vyskytuje se na rumištích, u cest, s oblibou na suchých písčitých půdách, výslunných pastvinách. Vyžaduje především slunná stanoviště, půdy vysychavé, výhřevné, živné, neutrální až kyselé. Hojnější je v teplejších krajích.(Dostál 1989, Bechtleová  1993)

Význam a využití v praxi:
V lékařství a léčitelství se dříve používal pilát lékařský jako projímadlo, proti kašli, žaludečním vředům i jako součást čajů na posílení srdce. Odvar z kořene dovede potlačit suchý kašel a podporuje vykašlávání hlenů, čistí krev a podporuje látkovou výmněnu. Zvlášť vhodným lékem je šťáva vytlačená z čerstvé byliny-posiluje žaludek, čistí střeva, zlepšuje funkce jater a sleziny, velmi příznivě působí na těžké bronchitidy, zápal plic,zlepšuje psych. odolnost, ale prohlubuje i spánek.
V současné době se pilát používá na barvení. Z kořenů lze získat barvící lázeň, z níž se vynořuje textil a vlna obarvená načerveno a nahnědo, přidává se ale i do mastí.  Dříve se používal jako tvářenka.
Květy a mladé listy se přidávají do salátů.(Janča,Zentrich 1995)

Zajímavosti:
V souč. době ještě není jednoznačný názor na to, zda obsažené alkaloidy,které jsou ovšem problémem všech brutnákovitých rostlin, jsou či nejsou toxické a mohou- li člověku ublížit. Dnes bezpečně víme jen tolik, že při výše uvedených potížích pomáhají. Jejich krátkodobé podávání nebo malé dávky jsou zcela bezproblémové, a léčba by se měla ubýrat právě tímto směrem.(Janča, Zentrich 1995)

Použitá literatura:
Bechtleová M.(1993):Co tu kvete? Ikar Praha:334
Janča, Zentrich (1995):Herbář léčivých rostlin.Ostrava:280
Dostál J.(1989):Nová květena ČSSR-2.Díl,Academia Praha:838
Munker B.(1998):Plané rostliny střední Evropy.Ikar Praha:152
Beffa M.(2000):Luční květiny.Ikar Praha:129
Thurzová L. A kol.(1983):Malý atlas léčivých rostlin.Osvěta:354