petržel zahradní
Petroselinum hortense Hoffm.
čeleď: miříkovité - Apiaceae

synonyma: petržel obecná, Petroselinum crispum (Miller), Petroselinum vulgare
                     mrkvovité – Daucaceae, okoličnaté - Umbelliferae

slovenský název:  petržlen záhradný
anglický název: parsley
německý název: Garten-Petersilie 
lidové názvy: olešník

Původ druhu: 
Daný druh pochádza z oblasti Stredozemného mora. Petržlen mal niekedy aj iný význam, ako len zdravé zelené korenie. Ľudia ho považovali za symbol radosti a slávy. 
Už v 3.storočí bol petržlen uvedený ako korenie v rímskej kuchárskej rukoväti. V  Kapitulári Karola Veľkého sa odporúčalo poddaným, aby hojne pestovali koreňovú zeleninu, a nasledovali tak príklad kráľovských pestovateľov zeleniny. Rozsiahla ríša tohto panovníka zanechala na mnohých miestach základy mrkvovitých kultúr, ktoré prispeli k ďalšiemu rozmachu pestovania tejto zeleniny, teda aj petržlenu v neskoršom stredoveku a na začiatku novoveku. Aj v súčasnej dobe je petržlen veľmi žiadanou a obľúbenou zeleninou. Pestuje sa hlavne kvôli konzumnej časti koreňu, ale takisto aj pre zelenú vňať. 
(Kresánek J., Krejča J. 1977, www.google.cz)

Areál rozšíření: 
Tento druh pochádzajúci zo Stredomoria sa dnes pestuje takmer vo všetých častiach sveta. Najviac pestovaný je v západnej Európe. Pestovanie petržlenu sa u nás rozšírilo hlavne v 16. storočí.  Z pestovateľského hľadiska je petržlen cennou zeleninou. Vďaka jej vysokej odolnosti voči mrazu sa môže pestovať na celom území, a takmer vo všetkých oblastiach našeho štátu bez zvláštnych klimatických nárokov. 
Petržlen môže rásť plano, v nižších polohách, a ojedinele i v horách (max. Hrubý Jeseník, Dlouhé stráně 1 150 m.n.m).
Niekedy krátkodobo zdomácňuje: Žernoseky , Praha Bohnice (Domin K.1928, Slavík B. 1997)

Popis rostliny: 
•	dvojročná až trváca bylina
•	kořenový systém: dužinatý, vretenovitý koreň, tenký, alebo výrazne zhrubnutý. Na povrchu špinavobiely, vo vnútri biely.
•	druhom roku sa vytvára vetvená stonka, korá je jemne ryhovaná, často dutá. Výška rastliny 40-80 (100) cm.
•	listy: v prvom roku vegetácie sa vytvára prízemná ružica listov. Listy sú dlhostopkaté, stopka (6-8) cm dlhá, v dolnej časti žliabkovitá, ryhovaná. Čepeľ prízemných a dolných listov je v obryse zaoblene trojuholníkovitá až 12-(15) cm dlhá, 10-(12) cm široká. Listy sú 2-3 x pérovité, jednotlivé lístky sú pérovito zárezové, tupo alebo ostro zubaté, až laločnaté, z vrchnej strany lesklé. Horné listy sú obyčajne trojpočetné, striedavé, jednoducho strihané – úkrojky čiarkovité, celookrajné, prisadlé na krátkych blanito lemovaných pochvách.
•	květy: pravidelné, obojpohlavné a päťpočetné. Majú zelenožlté koruny a spodný semenník. Okolíky (10-20) okolíčkov na stopkách dlhých (1,5 - 2,5 ) cm. Kalíšné lístky sú nezreteľné, korunné sú elipsovité s ohnutou špičkou. Majú 2-5 obalových, kopijovitých listenov, sú cudzoopelivé
•	květenství: homeotaktické
•	doba květu: VII - VIII
•	plody: vajcovitá, až vajcovite pretiahnutá dvojnažka, zo strany mierne zmačknutá, rozdelená na 5 hlavných rebier, 2-3 mm veľké, svetlohnedé až svetlozelené, presýtená silicami (Kresánek J., Krejča J. 1977, Slavík B.1997)

Obsahové látky: 
Koreň petržlenu obsahuje 40 mg vit. C, listy okolo 200 mg.Koreň ďalej obsahuje vitamíny B1, B2, a PP, provitamín A. Petržlen je bohatý na betakarotén,mangán, vápnik, draslík, horčík. Všetky časti petržlenu obsahujú silice: plody 3-6 %, listy 0,3 % a koreň do 0,18 %. Hlavnú zložku tvoria apiol a myristicín. Plody a koreň obsahujú ešte flavonoidy (najmä apiín ), plody zase mastný olej a proteíny. Prítomné sú aj niektoré zlúčeniny síry. Silice silne draždia tkanivá obličiek, a tým vyvolávajú mohutné močopudné pôsobenie. Pôsobí na tráviacu a nervovú sústavu. Veľké dávky sú jedovaté. Spôsobujú návaly krvi do hlavy. Dráždivo pôsobí hlavne apiol  a myristicín, vyvolávajú stavy opojenia, takisto sa nedoporúča užívať v čase tehotenstva. (Králová J. 2003, Kresánek J., Krejča J. 1977)

Ekologie:
Stanovištní podmínky: Vyhovujú mu teplejšie oblasti, darí sa mu aj v chladnejších stanovištiach stredných polôh s dobrou štruktúrnou pôdou.
Podmínky růstu: Vyžaduje pôdy hlinitopiesočnaté, hlboké a záhrevné. Nevyhovujú mu pôdy ťažké ílovité, ani kyslé a zamokrené, kde trpia nedostatkom vzduchu a sú napadnuté hrdzou a hubovými chorobami. Darí sa mu na pôdach s vyšším obsahom mangánu. Neznáša hnojenie maštaľným hnojom. Ako predplodiny mu vyhovujú hlúboviny a plodová zelenina. Optim. pôdna reakcia je 6,7 až 7,3 pH. Semeno klíči už pri teplote 3-4 C°. Skoršie odrody vysievame od skorej jesene, neskoršie až do júna. Závlahová dávku je vhodné dodať už pred sejbou, počas vzchádzania. Počas vegetácie sa dávky zvýšia, najviac vody vyžaduje v júli až auguste 25-35 mm. Výnosy činia 15 t/ha. Petržlen je odolný voči mrazom, znáša teploty –1 C°, je však citlivý na vlhkosť.
Společenstva: záhrad, záhradiek, a obrábaných polí 
(Valšíková M. 2000, 2001, Hríbik J. 2001, Pakanová J. 2002, Kresánek J., Krejča J. 1977)

Význam a využití v praxi:
Zemědělský význam: Petržlen je pestovateľsky veľmi cennou a obľúbenou koreňovou zeleninou. Je zdravou každodennou súčasťou jedál mnohých národov. Z obľubou sa používa v čerstvom stave, ale hlavne ako polievková a koreninová zelenina. Je vhodný na varenie, dusenie i zapekanie. Vňať sa pridáva do mnohých jedál na ochutenie.
Průmyslové využití : Petržlen sa konzervárensky spracúva do zeleninových zmesí. Vňať sa odporúča sušiť, mraziť, alebo konzervovať v soli.
Využití v lékařství, léčitelství, farmacii : Na liečivé účely sa využíva koreň, listy aj semená. Plody a vňať využívame ako močopudný prostriedok, práve silice vyvolávajú silné močopudné účinky, pôsobia aj na tráviacu sústavu a proti nadúvaniu. V ľudovom liečiteľstve sa používali zápary pri ochoreniach mechúra, pri močových kameňoch, črevných a menštruačných ťažkostiach. Šťava sa prikladala na rany a opuchliny.
V kozmetickom priemysle sa pridáva do prípravkov proti pehám. 
Vo farmaceutickom priemysle sa pridáva do rôznych čajovín, ako napr. močopudné, odtučňovacie a urologické čajoviny. (Kresánek J., Krejča J. 1977, Králová J.2003)

Zajímavosti: 
Latinské petroselinum (grécky: petroselínon) je odvodené od petra=kameň (rástol na kamenistých miestach) a selínon (názov viacerých mrkvovitých rastlín s lesklými listami).
Petržlen je jeden z hlavných druhov zeleniny, ktoré sa v našich podmienkach rýchlia. Pestuje sa v optimálnych mikroklimatických podmienkach, s presne regulovanou teplotou a závlahou. Môže sa rýchliť vo všetkých typoch rýchliarní, buď priamo na záhonoch, alebo v črepníkoch. Spôsob rýchlenia je z priamej sejby, alebo sa používa rýchlenie z koreňov. Okrem zväzkov vňate sa predáva petržlen s koreňom v črepníkoch, vhodné pre domácnosti v mestách, hlavne v zimnom a jarnom období.
 Kultivary vhodné na rýchlenie ´Kadeřavá´- vňaťový, z kultivarov koreňového petržlenu sú vhodné s krátkym koreňom.
U nás najčastejšie pestované kultivary koreňového petržlenu sú :
 ´Dobra´-skorý, vhodný na letný zber s vňaťou
´Hanácká´-najúrodnejší, vhodný na zimné uskladnenie
´Olomoucká dlouhá´-na zimné uskladnenie, vhodný aj pre suchšie a ľahšie pôdy. (Kropáč A. A KOL.1983)

Použitá literatura: 
Slavík B. (1997): Květena ČSR – 5. díl. Academia Praha : 336-337
Kresánek J., Krejča J. (1977) : Atlas liečivých rastlín a lesných plodov. Osveta Martin: 460-461
Kropáč A. a kol. (1983) : Zeleninárstvo. Príroda Bratislava : 207, 211-213
Valšíková M. (2001) : Pestujeme mrkvu, petržlen, paštrnák a čierny koreň. In:Záhradkár-
3. číslo. Spoločnosť 7 PLUS Bratislava: 24-25
Valšíková M. (2000) : Zber a skladovanie koreňovej zeleniny. In: Záhradkár-10. číslo. Spoločnosť 7 PLUS Bratislava: 71
Králová J. (2003) : Liečivé účinky zeleniny. In: Záhradkár-1. číslo. Spoločnosť 7 PLUS Bratislava : 32-33
Hríbik J. :(2001): Zavlažovanie zeleniny. In: Záhradkár-6. číslo. Spoločnosť 7 PLUS Bratislava: 70-71
Pakanová J. (2002): Vysievame koreňovú zeleninu. In: Záhradkár-3. číslo. Spoločnosť 7 PLUS Bratislava : 18-19
Viteková A. (2002): Uskladňujeme koreňovú zeleninu. In: Záhradkár-10. číslo. Spoločnosť 7 PLUS Bratislava: 24-25
Šmíd M. (2002) : Průvodce odbornými názvy rostlin. Brázda : 226 
www.google.cz