pcháč potoční
Cirsium rivulare (JACQ.) ALL.
čeleď: hvězdnicovité - Asteraceae

slovenský název:  pichliač potočný
anglický název:
německý název:  Bach - Kratzdiste
lidové názvy:  bodlák

 Areál rozšíření: 
Evropský druh s hojnějším výskytem v suboceánských podmínkách.
V ČR velmi hojný zejména v nížinách a pahorkatinách, řidčeji v   podhorských polohách   
 (RANDUŠKA D. A KOL. 1983)                                                                                                                             

Popis rostliny:  
•	vytrvalý druh, bylina
•	kořenový systém:  krátký, svislý, čupřinatý oddenek
•	stonek:  přímá, někdy chudě větvená lodyha, dole načervenalá, jen dole olistěná, nekřídlatá, nahoře s 1 -2 mal. Listeny, 40 -100 cm
•	listy:  dolní listy jsou hluboce peřenoklanné až peřenodílné s křídlatým řapíkem,        prostřední jsou srdčitou bází objímavé, horní kopinaté, všechny odstále pýřité, na okraji měkce osténkaté
•	květy: koncové úbory jsou na krátkých stopkách zpravidla po 3- 5, prostřední je přímý a ostatní kolmo odstálé, prům. 25 -30 mm, zákrov je 15 -20 mm dlouhý, listeny jsou přímé, vnější měkce ostnité a podstatně delší než vnitřní, které jsou bez ostnů, barva červenofialová, vzácně bílá                                                                                                                                          
•	květenství:  úbor
•	plod:  nažky (4-5 mm) s bílým chmýrem (15-20 mm)
•	doba květu:  VI. - VII. (ŠOMŠÁK L. A KOL. 1993, DOSTÁL J. 1989)    

Obsahové látky:

Ekologie: 
Stanovištní podmínky:  prameniště nebo spodní vodou podmáčená území
Podmínky růstu:  náročný na vyšší obsah dusíkatých živin v půdě
Společenstva:  bezkolencových luk (svaz Molinion), bažinaté prostředí se slatinými      půdami (svaz Calthion), svahová prameniště (svaz Eriophorion), ale i na slaných půdách a v příkopech (RANDUŠKA D. A KOL. 1983)

Význam a využití v praxi:
Zemědělský význam : plevelná rostlina

Zajímavosti:
Často se na vlhkých místech zaměňuje s příbuzným pcháčem bahenním - Cirsium palustre

Použitá literatura:
randuška d., šonšák l., háberová i. (1983): Barevný atlas rostlin. Obzor Bratislava: str.334
šomšák l. a kol. (1993): Velká kniha rostlin.Příroda a.s.
Dostál j. (1989). Nová květena ČSSR  2.  Academia Praha. str.1079