orobinec úzkolistý
Typha angustifolia L.
čeleď: orobincovité – Typhaceae

slovenský název: pálka úzkolistá
anglický název: narrow – leaved cattail
německý název: Rohrkolben schmalblättriger
lidové názvy: paličkové koření, cigáry, palaší, palašinec

Areál rozšíření:
Je kosmopolitní.Eurasijský cirkumpolární dru mírného pásma. V ČR je hojně od nížiny do cca 90 m nad mořem. (Hejný S. a kol. 2000, ZAHRADNICKÝ SLOVNÍK NAUČNÝ 2001)

Popis rostliny:
•	bahenní vytrvalá bylina s dlouhými podzemními výběžky a silnými oddenky
•	kořenový systém: vyvinutý
•	stonek a výška rostliny: lodyhy delší, ztuha vzpřímené, vysok 100 – 300 cm.
•	listy: úzce kopinaté, modrozelené,nelesklé, 3 - 10 mm široké, obvykle přesahující květenství, na bázi s otevřenou, kožovitou, nahoře slabě ouškatou pochvou. Na průřezu jsou listy nahoře ploché, na spodu zřetelně vyduté a vyplněné houbovitou tkání.
•	Květy:	bez okvětí, jednopohlavní (samčí a samičí se dotýkají nebo jsou až 25 mm oddálené).
•	Samčí květy: nesou tři tyčinky vyrůstající na rozvětvené stopce a obklopené několika chlupy
•	Samičí květy: vytvářejí štíhlou, až 35 cm dlouhou černohnědou palici, mají stopkatý semeník obklopený hustým křížem chlupů
•	květenství: 2 válcovité palice, horní s květy samčími(zahy opadajícími), dolní samičími 
•	doba květu: od VI. Do VIII
•	plod: nažka porostlá dlouhými chlupy
•	semena: velká 1 – 1,5 mm (Kolbek J. a Větvička V. 2000, Klíč ke květeně ČR 2002, ZAHRADNICKÝ SLOVNÍK NAUČNÝ 2001,GUNTER S. 1990)

Obsahové látky: 
       škrob v oddencích (ZAHRADNICKÝ SLOVNÍK NAUČNÝ ÚZPI PRAHA 2001)

Ekologie:
Stanovištní podmínky: okraje rybníků, řek a jezer, bažinné příkopy, bahnité břehy klidných vod, lužní lesy, rašeliniště, u odpadních nádrží vysoce znečišťovaných odpady a kaly.
Podmínky růstu: Vyhovuje kolísání vodní hladiny. Vyskytuje se ve všech druzích půdy a typech vod, nejlépe roste v půdě hlinitopísčité až jílovité, Indikuje mezo až autotrofní stanoviště. Snese mírné zasolení.Lépe se množí semeny než orobinec širokolistý.
(Hejný S. a kol. 2000, Krejča J., Dostál J.1989, Vaněk – Stodola 1987)

Zajímavosti:
Rod orobinec (Typha) je jediným rodem čeledi a zahrnuje velmi nápadné a typické rákosiny s květenstvím podobným doutníku. Má vysokou variabilitu a specifitu. Umožňuje tzv. zarůstání = neboli zazemňovací proces. Je to hemikryptofyt, ochtohydrofyt, anemofil, anemochor, hydrochor, hemerofil a heliofyt. Jeho vegetativní rozmnožování převládá nad generativním. Opylovačem je vítr. Nadzemní roční produkce sušiny v hustších prostorech 6 – 13  t/ha podzemní, cca 40 % nadzemní.
Rodové jméno (Linné 1753) je převzato z řečtiny. Je odvozeno od slov tyfos = kouř, dým nebo tyfó = kouřit snad podle hnědé barvy palic. České rodové jméno je umělé a Presl je převzal z ruštiny. (Kolbek J. a Větvička V. 2000)

Pověsti: Palicovitá květenství byla symbolem smyslnosti. Žena bude mít větší potěšení ze svého muže, bude-li mít při sobě orobinec.
Kuriozity:	Pleteným zbožím (rohože, tašky, obuv) se proslavilo české městečko Bakov nad Jizerou. 
Kořeny dosahují pozoruhodné velikosti a jsou uspokojivě bohaté na škrob a cukr. Indiáni z kmene Irokézů je dříve sušili a rozemlívali. Získávali tak sladce chutnající mouku, ze které vyráběli vynikající chléb a pudink. Za nedostatku potravin v průběhu první světové války Němci následovali příklad irokézských indiánů a orobinec se stal zachráncem mnoha hladovějících rodin. Vzhledem k rozsáhlé různorodosti se zdá být pozoruhodné, že orobinec nebyl v americe využit. (Nature Magazine.)
Existují zajímavé zprávy z farmy orobincového výzkumného centra Syrakuské univerzity. Zjistilo se, že by bylo možné zklidit z jednoho akru 140 tun kořenů. To představuje více než desetinásobek průměrného výnosu branbor ze stejné plochy. Ze 140 tun kořenů získáme přibližně 32 tun suché mouky. Jde tedy o výnosy podstatně vyšší než u kukuřice, pšenice, žita a ovsa.
(Krejča J., Hejný S. a kol. 2000, Kolbek J. a Větvička V. 2000, Vaněk – Stodola 1987,Ben Charles Harris 1969 )

Použitá literatura:
Vaněk – Stodola (1987): Vodní a vlhkomilné rostliny: 288
Dostál J. (1989): Nová květena ČSSR 2. Academia Praha: 1452
Krejča J.: Velká kniha rostlin: Academia Praha: 190
Hejný S. a kol.(2000): Rostliny vod a pobřeží: 110
Reichholf J.(1998): Pevninské vody a mokřady: 102
Klíč ke květeně ČR – Academia Praha (2002): 787
Kolbek J. a Větvička V. (2000): Rostliny na každém kroku, granit, s r. o., Praha
GUNTER S. Trávy 1990
ZAHRADNICKÝ SLOVNÍK NAUČNÝ ÚZPI PRAHA 2001
Nature Magazine