orobinec širokolistý
Typha Latifolia L.
čeleď: orobincovité - Typhaceae

Slovenský název: pálka širokolistá
Anglický název: Common Cattail
Německý název: Rohrkolben Breittblättriger
Lidové názvy: paličky, cigáry, doutníky, bednářská stýle, palaží, bakovský rákos, bakovská pšenice, bakovák, sáší, šáší.

Areál rozšíření:
Je kosmopolitní, chybí jen ve střední a jižní Africe. V ČR je hojně od nížiny do cca 90 m nad mořem. (Hejný S. a kol. 2000)

Popis rostliny:
•	bahenní vytrvalá bylina s plazivým oddenkem
•	kořenový systém: slabě vyvinutý
•	stonek a výška rostliny: lodyha silná, ztuha vzpřímená, vysoká 100 – 250 cm.
•	Z plazivého oddenku vyrůstají oblé lodyhy se 2mi řadami listů a vzdušnými kanálky ve spodních vrstvách pletiva.
•	listy: vzpřímené, ploché, čárkovité, široké 4 – 15 mm. Plochy v ústí otevřené, kraje volné, nahoře bledě zelené (žlutozelené). Čepel široká 8 – 20 mm.
•	Květy:	bez okvětí, jednopohlavní (samčí a samičí se dotýkají nebo jsou až 25 mm oddálené).
•	Samčí květy: 6 – 14 (3 – 20) cm velké, Ø 15 – 25 mm, redukované na pouhé tyčinky v horním květenství. Nemají šupinkovité listeny. Na bázi gynoforu v 1 – 2 mm širokém prstenci s 30 – 50 jednoduchými chlupy. Palice obvykle 2 – 3 × kratší než palice samičí
•	Samičí květy: 3 – 15 (5 – 20) cm velké, až 6 × delší než Ø (Ø 18 -30 mm), tmavohnědé, později bíle skvrnité, hustě nahloučeny. Po opýlení a dozrání se zvětší, zabarví se červenohnědě a na konci léta a v zimě se rozpadá. Chlupy v palici za plodu prodloužené, přečnívají blizny.
•	květenství: 2 válcovité palice 
•	doba květu: od VII. Do VIII
•	plod: nažka porostlá dlouhými chlupy
•	semena: velká 1 – 1,5 mm (Kolbek J. a Větvička V. 2000, Krejča J., Vaněk – Stodola 1987, Dostál J. 1989, Klíč ke květeně ČR 2002)

Obsahové látky: 
škrob v oddencích (Kolbek J. a Větvička V. 2000)

Ekologie:
Stanovištní podmínky: okraje rybníků, řek a jezer, bažinné příkopy, bahnité břehy klidných vod, lužní lesy, rašeliniště, u odpadních nádrží vysoce znečišťovaných odpady a kaly.
Podmínky růstu: Vyhovuje kolísání vodní hladiny. Vyskytuje se ve všech druzích půdy a typech vod, nejlépe roste v půdě hlinitopísčité až jílovité, Indikuje mezo až autotrofní stanoviště. Snese mírné zasolení.
Společenstva: Významný v počátečních fázích sukcese na stanovištích s mělkou vodou. Později ustupuje rákosu, orobinci úzkolistému nebo jiným vyšším helofytům. (Hejný S. a kol. 2000, Krejča J., Dostál J.1989, Vaněk – Stodola 1987)

Význam a využití v praxi:
Vhodný pro kořenové čistírny odpadních vod a energetické využití biomasy. Snadno se množí generativně a dále pěstuje. Ochrana u břehů. Nažky se používají do porézní  keramiky. Listy se používají jako méně hodnotné krmivo pro skot, škrobem bohaté oddenky jako krmivo pro prasata. Kdysi suché listy se používaly jako ucpávky v bednářství, vlákna k výrobě provazů, suché listy také k výrobě pleteného zboží a zelené listy k těsnění sudů.
Jako negativní vliv je zarůstání rybníků. (Reichholf J. 1998, Kolbek J. a Větvička V. 2000, Hejný S. a kol. 2000)

Zajímavosti:
Rodové jméno (Linné 1753) je převzato z řečtiny. Je odvozeno od slov tyfos = kouř, dým nebo tyfó = kouřit snad podle hnědé barvy palic. České rodové jméno je umělé a Presl je převzal z ruštiny. (Kolbek J. a Větvička V. 2000)
Rod orobinec (Typha) je jediným rodem čeledi a zahrnuje velmi nápadné a typické rákosiny s květenstvím podobným doutníku. Má vysokou variabilitu a specifitu. Umožňuje tzv. zarůstání = neboli zazemňovací proces. Je to hemikryptofyt, ochtohydrofyt, anemofil, anemochor, hydrochor, hemerofil a heliofyt. Jeho vegetativní rozmnožování převládá nad generativním. Opylovačem je vítr. Nadzemní roční produkce sušiny v hustších prostorech 6 – 13  t/ha podzemní, cca 40 % nadzemní.
Květomluva: Na co čekáš?
Pověsti:	Palicovitá květenství byla symbolem smyslnosti. Žena bude mít větší potěšení ze svého muže, bude-li mít při sobě orobinec.
Kuriozity:	Pleteným zbožím (rohože, tašky, obuv) se proslavilo české městečko Bakov nad Jizerou. (Krejča J., Hejný S. a kol. 2000, Kolbek J. a Větvička V. 2000, Vaněk – Stodola 1987)

Použitá literatura:
Vaněk – Stodola (1987): Vodní a vlhkomilné rostliny: 288
Dostál J. (1989): Nová květena ČSSR 2. Academia Praha: 1452
Krejča J.: Velká kniha rostlin: Academia Praha: 190
Hejný S. a kol.(2000): Rostliny vod a pobřeží: 110
Reichholf J.(1998): Pevninské vody a mokřady: 102
Klíč ke květeně ČR – Academia Praha (2002): 787
Kolbek J. a Větvička V. (2000): Rostliny na každém kroku, granit, s r. o., Praha