opletka obecná
Fallopia convolvulus (L.) A. Löve
čeleď: rdesnovité – Polygonaceae

synonyma: pohanka svlačcovitá – Polygonum convolvulus (L.), rdesno svlačcovité – Fagopyrum convolvulus (L). H. Gross, Bilderdykia convolvulus (L.) Dům, Fagopyrum carinatum (Moench Meth. 1794), Polygonum convolvulaceum (Lam. F1, 1779), Helxine convolvulus (L.) Rafin 1837 

slovenský název: pohánkovec ovíjavý
anglický název: Black – bindweed (buckwheat)
německý název: Winden Knóterich 
lidové názvy: pohanka opletka, opletka svlačcovitá
EWRS název (kód Bayer): Polco, Fagco

Původ druhu: 
Evropa (kromě nejsevernějších oblastí), mírné pásmo Asie, S. Afrika. Zavlékán však do dalších oblastí (např. severní a Jižní Amerika, J. Afrika, Austrálie apod.)
(Hejný, Slavík, Praha 1990)

Areál rozšíření: 
Běžný, u nás velmi rozšířený plevelný druh s výskytem od nížiny do podhorské oblasti. V nižších horských polohách roztroušeně, výše jen ojediněle. (max. Krkonoše, Krkonoš, zřejmě přechodný výskyt, 1380 m. n. m.) 
(ing. Jan Mikulka, CSc. a kolektiv,1999 ; Hejný, Slavík, Praha 1990)

Popis rostliny: 
■	jednoletý časně jarní plevel, bylina
■	kořen rostliny je kůlový, jednoduchý až slabě větvený. 
■	lodyha je poléhavá nebo ovíjivá, 15 – 40 (- 100) cm dlouhá, větvená, hranatá, na bázi načervenalá
■	listy jsou střídavé, dlouze řapíkaté, čepel je v obrysu trojúhelníkovitá, na bázi srdčitá až střelovitá, někdy se zašpičatělými laloky, na vrcholu špičatá. Botky krátké, lysé.
■	květy: drobné, nenápadné, 2,0 – 2,5 mm dlouhé, stopka květní kratší než okvětí, okvětní lístky plus mínus do ½ srostlé, s 5 cípy na vnější straně zelenavé, žlaznaté, na vnitřní bělavé, nitky tyčinek lysé.
■	květenství: v chudokvětých přetrhovaných úžlabních řídkých zdánlivých hroznech, kratších než listy nebo v úžlabních svazečcích
■      doba květu: od VI – do IX. (ing. Jan Mikulka, CSc. a kolektiv,1999)
                            od VII – do X (Hejný, Slavík, Praha 1990)
■	plody jsou trojhranné nažky, 3 – 4 mm dlouhé, matné, na povrchu bradavčité, černé, obalené zaschlým vnějším okvětím.
         (ing. Jan Mikulka, CSc. a kolektiv,1999 ; Hejný, Slavík, Praha 1990)

Obsahové látky: nezjištěny

Ekologie:   
Stanovištní podmínky:  druh na půdu nenáročný,vyskytuje se na polích, úhorech, v zahradách, v okolí lidských sídlišť i na opuštěných místech, rumištích, podél komunikací, vzácněji v řídkých travních porostech
Podmínky růstu: roste na půdách vlhkých, živinami bohatých, jak na zásaditých, tak i kyselých půdách, kde je její výskyt poněkud hojnější. Převážně na písčitých až písčito-hlinitých půdách
Společenstva: nejčastěji ve společenstvech třídy Secalietea a řádu Polygono-Chenopodietalia 
(ing. Jan Mikulka, CSc. a kolektiv,1999 ; Hejný, Slavík, Praha 1990)

Význam a využití v praxi:
Zemědělský význam: Je významným plevelem v časně setých jařinách (obilniny, luskoviny, len, mák), Vyskytuje se i v okopaninách, víceletých pícninách a zelenině, případně v zakládaných trávnících a porostech okrasných rostlin. Vzhledem k popínavému charakteru konkurenčně velmi schopná rostlina. V plodinách s vyšším vzrůstem se prosazuje při jejich prořídnutí nebo v mezerovitých porostech, kdy ovíjením kolem stébel nebo lodyh způsobuje polehnutí rostlin. Ty nehynou, ale jsou pozdrženy ve vývoji a pozdě dozrávají. V hustě zapojených porostech obilnin jsou však mladé rostliny opletky potlačovány. V širokořádko-vých kulturách má prostor k rozrůstání a vytváří velká ohniska zaple-velení, která se obtížně mechanicky likvidují.
 (ing. Jan Mikulka, CSc. a kolektiv)
Průmyslové využití: nezjištěno

Zajímavosti: 
Reprodukce:  Rozmnožuje se pouze semeny. Počet semen na rostlině 140 - 200. Čerstvě dozrálé nažky špatné klíčí, po přezimování se klíčivost zlepšuje. Obvykle klíčí z hloubky do 9 cm při minimální teplotě 2-4 °C, životnost nažek v půdě 6 let, v suchu až 9 let. Klíční rostliny se objevují v březnu až květnu i během vegetace, rostliny kvetou od června do září, plody zrají od července do podzimních měsíců. (ing. Jan Mikulka, CSc. a kolektiv)
Variabilita:  Proměnlivý především ve vzrůstu, tvaru a barvě listů. Zajímavá je proměnlivost ve velikosti plodů. V přírodě nacházíme mnohdy jednoleté populace s malými nebo velkými plody. Snad je zde určitá závislost na počtu chromozomů.
2n = 20,40 (extra fines) 
(ing. Jan Mikulka, CSc. a kolektiv,1999 ; Hejný, Slavík, Praha 1990)
http://www.af.czu.cz/new/data/herbar/?funkce=img&f_params[id_img]=00000305 
http://genbank.vurv.cz/plevele/plevele_1.asp
http://www.mendelu.cz/user/axman/plevele/htm/fagco.htm
http://www.vubhb.cz/_t.asp?f=publikace/plevele/default.htm
http://www.darius.cz/archeus/BB_P.html -
http://www.af.czu.cz/new/data/herbar/?funkce=druh&f_params[id_druh]=42&f_params[lang]=cs

Použitá literatura:
ing. Jan Mikulka, CSc. a kolektiv (1999): Plevelné rostliny polí, luk a zahrad, vydáno redakcí časopisu FARMÁŘ – ZEMĚDĚLSKÉ LISTY, strana 99.
 Deyl M. (1964): Plevele polí a zahrad. Nakladatelství československé akademie věd Praha: 337-339.
Hejný S., Slavík B. (1990): Květena ČR2. Československá akademie věd, str. 360
Internetové stránky viz. zajímavosti