mořena barvířská
Rubia tinctorum L.
čeleď: mořenovité - Rubiaceae

slovenský název : marena farbirská
anglický název : Madder
německý název :  e Farberrote
lidové názvy : mořenka,  mařena, mařina, mořena

Původ druhu:
K získání červeného barviva na látky se pěstovala již ve starověkém středomoří, od středověku až do konce předminulého století i ve střední evropě. (Jirásek V, Starý F 1989)

Areál rozšíření: 
Jen ojedinělá naleziště, zejména ve střední Evropě, jsou zbytky dřívějších kultur. Druh roste planě jen ve východním středomoří a dále do Střední Asie. (Jirásek V, Starý F 1989)

Popis rostliny: 
§	trvalka, bylina
§	načervenalý oddenek, ze kterého vybíhají četné kořínky
§	lodyha je přímá nebo popínavá, 40-100 cm dlouhá, křídlatě čtyřhraná, lysá, jen na hranách s tuhýmy nazpět zahnutýmy osténky, jimiž se zachycuje na sousedních rostlinách (opěrná liána)
§	listy jsou po 4-6 v přeslenech, krátce řapíkaté, s eliptičně vejčitou kopinatou nebo kopinatou, krátce špičatou, jednožilnou čepelí matně světle zelenou, v mládí tenkou a pozdeji skoro pergamenovitou, na okraji a vespod na střední žilce s drobnými háčkatýkmi osténky (napomáhají popínání rostlin). Listový přeslen  je vztřícný a křižmostojné listy se vněm rozpoznají od pomnožených palistů jen pupenem nebo větévkou v jejich úžlabí.
§	květy jsou obojaké, stopkaté, paprsčité, kromě pestíku čtyřčetné, drobné se srostlými obaly.  Kalich je jako čtyřzubý nízký lem a koruna je úzce nálevkovitá, řepicovitá, s hluboce čtyřdílným okrajem a vejčitými cípy, zpočátku vzpřímenýmí, později odstávajícími, světle žlutá.Tyčinky jsou  4, vetknuté krátkými nitkami při ústí koruní trubky pod zářezem mezi cípy. Semeník je spodní ze 2 plodulistů, dvoupouzdrrý, lysý.
§	květenství tvoří vrcholová, řídká lata z vidlanů
§	kvete v letních měsících od VI doVII
§	plodem je červená hladká peckovička velikosti asi hrachového zrna (Jirásek V, Starý F 1989, Janča J, Zentrich JA 1995)

Obsahové látky: 
antrachinonová barviva, sacharidy, organické kyseliny, glykosidy, pektin, enzimy, třísloviny, pryskyřice, kaučuková hmota, alazarin

Ekologie:
Teplomilná a světlomilná rostlina zřídka se vyskytující jako pozůstatek dřívějších kultur.

Význam a využití v praxi:
Mořenový oddenek obsahuje 2-4% antracénových derivátů, např. alizarin,  lucidin, pseudopurpurin, purpurin, rubiadin, purpuro xantin, juzunol, glikosidy, kyselina ruberytrová. Uvedený soubor látek má schopnost rozrušovat a rozpouštět vápenato hořečnaté, fosfátové a urátové ledvinové a močové kameny.díky těmto vlastnostem je mořenový oddenek vinikajícím urologikem. Většinou se aplikuje při písku nebo kamenech v ledvinových a odvodných močových cestách. Působí také dezinfekčně, dezinfekční účinky užíváme i zevně při omívání a tím i hojení různých boláků nehojících se rana poškozené pokožky, jakými jsou například bércové vředy.V lidovém léčitelství i lékařství  se užívá zřídka samotná droga, popř. její odvar nebo výluh. Spíše slouží izolovaný komplex látek z drogy k výrobě hromadně vyráběných léčiv.V minulosti byla mořena velmi rozšířenou barvířskou rostlinou, ze které se získávala tzv. turecká červeň používaná pro barvení v textilním průmyslu. Zavedení umělého barviva alizarinu její používání zcela vytlačilo. K barvení se používají její odenky, které se vykopávají na konci vegetačního období. Podle přídavků různých mořidel vzniká výsledný odstín od oranžové přes červenou až červenohnědou barvu.
(Jirásek J, Starý F 1989, http://www.botgarden.cz/barveni/barveni_rostlin.html.)

Zajímavosti: 
Používání drogy z mořeny k léčení je známo od starověku, nejstarší zmínka pochází z 2. stol.  od Galena lékaře řeckého původu, prakticky ve stejné indikační oblasti jako dnes.
Čaj působící na rozklad fosfátových kamenů: Smíchejte 15 g šípku, 15 g jalovcového plodu,20 g březového listua 100 g mořeny barvýřské. Tři lžičky směsi přelijeme třemi šálky vody a 5-10 minut vaříme. Scedíme a pijeme 2-3 šálky deně.(http://www.diorius.cz/archeus/BB_M html.)

Použitá literatura:
Janča J., Zentrich J.A.(1995): Herbář léčivých rostlin Eminent Praha 152-155
Jirásek V., Starý F. (1989): Atlas léčivých rostlin SPN Praha 62
http://www. botgarden.cz/barveni/barveni_rostlin.html.
http://www.diorius.cz/archeus/BB_M html.