merlík všedobr
Chenopodium bonus henricus L.
čeleď: merlíkovité – Chenopodiaceae

slovenský název: mrlík dobrý
anglický název: good King Henry
německý název: Guter Heinrich
lidové názvy (české): ocas beraní

Areál rozšíření: 
Tento druh je rozšířen v celé Evropě, Asii, Severní Americe. V ČR je hojný na celém území od nížin až do horských oblastí na všech půdách.

Popis rostliny: 
•	merlík všedobr je vytrvalá statná bylina 15-60 cm vysoká
•	rostlina není lepkavá, v mládí jsou listy šedě pomoučené (díky vakovitým trichomům)
•	stonkem je jedna nebo několik listnatých, zpravidla nevětvených lodyh; stonek je hladký, mírně žlábkovaný
•	kořenový systém: silný kulový kořen obvykle větvený, zasahující až do podorničních vrstev
•	listy jsou dlouze řapíkaté, zelené, trojúhlé, na bázi hrálovitě vejčité až kopinaté, na okraji zvlněné, dlouhé až 10 cm
•	květy jsou drobné oboupohlavné (rozlišení od lebedy, která má květy jednopohlavné) se zelenavým pětičetným okvětím, tvoří hustá klubíčka, která jsou sestavena do hustého, konečného, přetrhovaného lichoklasu
•	doba květu: IV-X
•	plodem jsou drobné, nepravidelně ledvinovité, na příčném řezu čočkovitě oválné nažky, uzavřené v zaschlém okvětí s hladkým lesklým povrchem; oplodí je hnědočerné. Na jedné rostlině může dozrát až několik tisíc nažek
(Kincl L. a kol. 1993; Münker B. 1998; Hron F. 1974 )

Obsahové látky: 
Merlík všedobr má výživné látky s dostatkem bílkovin, obsahuje
 i karoten a vitamin C. Jeho semena bohatá na tuky a bílkoviny jsou drobná a kdysi se jedla ve formě kaší.
(http://faf.vfu.cz/vet_bot/docs/rostlina/vse_c.php)

Ekologie:
Merlík všedobr roste na lehkých, úrodných půdách, rumištích, vesnických cestách, kolem plotů - tzv. ruderální stanoviště a je indikátorem dusíku. Často se také pěstuje, nepotřebuje prakticky péči, občas okopávku, snese i polostín, výsev jaro (duben) nebo podzim (září).Po přezimování v půdě klíčí dobře, možný i vegetativní způsob množení. V prvním roce života vytvářejí rostliny listové růžice, které přezimují a v dalších letech vytvářejí květní lodyhy.

Význam a využití v praxi:
Pěstuje se jako raná, špenátu podobná plodina. První výhonky se někdy bělí kopečkováním a používají se jako chřest. Zelené rostliny znehodnocují píci a zvířata je nerada přijímají. Také se vyskytuje jako plevel v jetelovinách a ostatních vytrvalých pícninách, s nimiž má podobný životní cyklus.

Zajímavosti:  
Merlík všedobr se používá jako součást některých čajů, např. proti bledosti nebo padoucnici: 
BLEDOST: List kopřivy a merlíku všedobru smícháme stejným dílem a dvě čajové lžičky
této směsy spaříme ve čtvrt litru vařící vody. Necháme 20 minut vyluhovat a pijeme třikrát
denně před jídlem. 
PADOUCNICE: Smícháme 20 g kořene merlíku všedobru, 30g natě pohanky, 10 g květu heřmánku,10 g natě meduňky,10 g kořene kozlíku, 20g natě bukvice. Jedna čajová lžička směsi se dá krátce povařit, pak 20 minut vyluhovat. Užívá se třikrát denně před jídlem.
(http://www.darius.cz/archeus/G4_B.html)

Použitá literatura: 
Münker B. (1998): Plané rostliny střední Evropy. IKAR Praha: 116
Kincl L.,Kincl M.,Jakrlová J. (1993): Biologie rostlin. Fortuna Praha: 73
Hron F., Zejbrlík O. (1974): Rostliny polí a zahrad. SPN Praha: 168
(http://www.darius.cz/archeus/G4_B.html)
(http://faf.vfu.cz/vet_bot/docs/rostlina/vse_c.php)