meduňka lékařská
Melissa officinalis L.
čeleď : hluchavkovité - Lamiaceae

slovenský název : medovka lekárska
anglický název : Balm medical
německý název :   Zitronen – Melise (Biennekraut, Herzkraut, Mutterkratut)
lidové názvy: melisa, včelanka, včelík, matečník, lemonika, planá máta, medunice, dubravník, mateřník, medun, mydlinka, matkovník, rojovník

Původ druhu : 
Původem je z východního Středomoří a Malé Asie (Kresánek J. a kol. 1981)

Areál rozšíření: 
Je odedávna naší zahrádkovou bylinou. Ojediněle zplaňuje. Proto se nedá přesně určit areál rozšíření. (Korbelář J. a kol. 1981)

Popis rostliny : 
•	Druh jednoletý, nebo vytrvalý, dřevina x bylina: vytrvalá bylina (Korbelář J. a kol. 1981)
•	Kořenový systém: z oddenku vyrůstají četné, až 30 cm dlouhé kořeny (Heneberg V. 1992)
•	Stonek a výška rostliny: přímá čtyřhranná, až 90 cm vysoká , bohatě větvená a hustě olistěná lodyha (Jirásek V. a kol. 1986) Metamorfóza stonku, vícehlavý a šupinatý oddenek – zásobní funkce (Korbelář J. a kol. 1981, Heneberg V. 1992)
•	Listy: vstřícné, dlouze řapíkaté až 6 cm dlouhé, vrásčité tenké listy eliptického tvaru s vroubkovaně pilovitým okrajem čepele. Čepel je žláznatě chlupatá. Horní listy mají kratší řapík a jsou skoro klínovité. Listy na líci zelené, na rubu světlejší. Bez palistů. (Korbelář J. a kol 1981, Jirásek V. a kol. 1986, Neubauer Š. a kol. 1984)
•	Květy: oboupohlavné drobné, stopkaté, obojaké, řidčeji také různopohlavné, souměrné, se srostlými obaly. Kalich je zvonkovitý, s horním pyskem uťatým, s dolním pyskem se dvěma osinovitými zuby a koruna dvoupyská, modravě bílá, bledě liláková až narůžovělá s mělce vykrojeným horním pyskem, dolním trojlaločným. Tyčinky jsou dvoumocné. Semeník je svrchní ze dvou plodolistů, dvoupouzdrý (Jirásek V. a kol. 1986)
•	Květenství: klas ze 4-12 květých lichopřeslenů v paždí horních listů (Jirásek V. a kol. 1986)
•	Doba květu: VI – VIII (Neubauer Š. a kol. 1984, Kresánek J. a kol. 1977)
•	Plody, případně semena: 4 podlouhle vejcovité, hnědé tvrdky, ve vlhku slizovatějící (Jirásek V. a kol. 1986)

Obsahové látky: 
Droga obsahuje především silici (až 0.1 %) a vedle ní blíže neznámé fenolické látky, hydroxitripertenické kyseliny (např. k. ursolová), třísloviny, hořčiny a sliz. Silice se skládá z aldehydu citralu (A a B), citronelalu, citronelolu, geraniolu, linaloolu. (Jirásek V. a kol. 1986, Heneberg V. 1992, Jaroš Z. 1992, Kresánek J. a kol. 1977)

Ekologie : 
Stanovištní podmínky – nachází se v zahradách, polích. (ojediněle zplaňuje)
Podmínky růstu – vyžaduje chráněné polohy na výslunných místech. V chráněných místech snáší i polostín. Vyžaduje půdy hlinité, hlinitopísčité, nebo písčitohlinité, zásobené živinami a humusem. 
Společenstva – N/A
(Neubauer Š. a kol. 1984)

Význam a využití v praxi : 
Meduňka se využívá především v lékařství. Poskytuje list: Folium melissae, nať: Herba malissae, které se využívají při nadýmání, kolikách, lehkých střevních a žaludečních katarech a nechutenství. Dále je součástí farmaceuticky vyráběného přípravku Novo-Passit (sedativum) – používá se Folium melissae, Herba melissae se používá do čajů Alvisan- Neo (antisklerotikum, hipotenzivum), Betulan (pomocná léčba při chronických a akutních onemocněních močových cest) Spofa (dětský čaj s heřmánkem) Valofyt-Neo (zklidňující čajová směs).
Využití v potravinářství: droga se využívá při přípravě likérů – chartreuska, benediktýnka, 
Využití též v kosmetice a průmyslu při výrobě mýdel.
Využití v léčitelství: při poruchách spánku, na uklidnění při psychoneurotických potížích (Folium melissae)
(Neubauer Š. a kol. 1984, Kresánek J. a kol. 1977, Jaroš Z. 1992)

Zajímavosti : 
Roku 1941 byla vyšlechtěna odrůda cv. „Citra“.
Ve vodném extraktu z listů byly nedávno zjištěny i kyselina kávová a blíže nespecifikované glykosidy, které v laboratorních pokusech blokují biosyntézu bílkovin. Tyto látky by mohly být zajímavé z hlediska vlivu na buněčné dělení.
Už odedávna je známá i jako koření do některých masových pokrmů – např. ryb a léčivá aromatická přísada do likérů. V roce 1611 se začaly v Paříži vyrábět tzv. „karmelické kapky“, které byly považovány za univerzální lék. Dodnes můžeme v knihách najít postup k výrobě těchto kapek (Zentrich J. A. – Byliny v prevenci) nebo si je zakoupit v lékárně
Pomáhá při nemocech – Crohnova nemoc či Ulcerózní kolitida.
Mathioli o meduňce tvrdí: „pití odvaru v bílém víně má moc odnímat dýchavičnost, posiluje srdce a mozek, odpírá padoucnici a jedovatému uštknutí zvířat. Při otravě jedovatými houbami má nemocný píti tuto bylinu a uzdraví se. A šťáva z listí vkapávaná do očí zlepšuje zrak“. 
(Nakladatelství Mona, Korbelář J. a kol. 1981, Kresánek J. a kol. 1977, Zentrich J. A. 1991) 

Použitá literatura :
Kresánek J., Krejča J. (1977): Atlas liečivých rastlín a lesných plodov: 380, 382, 383
Zentrich J. A. (1991): Byliny v prevenci: 76
Korbelář J. Endris Z. (1981): Naše rostliny v lékařství: 270
Jirásek V., Starý F. (1986): Kapesní atlas léčivých rostlin: 198
Neubauer Š., Klimeš K. (1984): Léčivé rostliny I: 62, 64
Heneberg V. (1992): Pěstujeme léčivé rostliny: 44
Jaroš Z. (1992): Léčivé látky z rostlin
Nakladatelství ÚV Českého svazu žen Mona : Bylinky, plody, koření: 24