laskavec krvavý
Amaranthus cruentus L.
čeleď: laskavcovité  – Amaranthaceae

synonyma :    A. paniculatus L. 

slovenský název: láskavec metlinatý
anglický název: Red amaranth, Purple amaranth 
německý název: Amarant, Ausgebreiteter Fuchsschwanz
francouzský název: Amarante étalée
italský název: Amaranto cruento

Původ druhu: 
Střední Amerika, byl vyselektován z A.hybridus(MICHALOVÁ A KOL.1997)        

Areál rozšíření: pěstován v Evropě, také v ČR (200-250 ha), významnými producenty jsou Čína, Mexiko, Gautemala, Peru, Indie, Keňa,(MICHALOVÁ A KOL.1997), v Evropě se jeho pěstováním na zrno zabývají nejvíce na Slovensku, v Maďarsku a Itálii (Moudrý,Strašil,1996), ve velkém se pěstuje také ve středozápadních oblastech USA (HEMMUNG 2002)

Popis rostliny: 
•	jednoletá bylina, patří do skupiny rostlin s C4 cyklem, které mají velkou rychlost fotosyntézy, ekonomičtěji využívají světelnou energii při fixaci CO2, mají sníženou fotorespiraci a dosahují vysoké hodnoty fotosyntetické produkce, tedy i tvorby biomasy.(MOUDRÝ A KOL.1996)
•	kořenový systém: hluboko pronikající kořen 
•	výška  dospělé rostliny asi 1,2 - 1,8 m
•	listy : střídavé, jednoduché, celokrajné, (JAROŠOVÁ A KOL.1997), velké, vejčité na dlouhých řapících, (PROCHÁZKA I.1996), bez palistů
•	květy:    ♀a ♂ pětičetné okvětí, okvětní lístky špičaté (tím se odlišuje od A.caudatus), blizny jsou vzpřímené a větve blizny se rozestupují v tupém úhlu (spolu s řidčím květenstvím je to důležitý znak, kterým se odlišuje od A.Hypochondriacus), podkvětní listeny kratší než větve blizny, základní jednotkou květenství jsou malé složené vrcholíky –květní klubíčka, v každém klubíčku je první jeden samčí květ a další jsou samičí (JAROŠOVÁ A KOL.1997), barva červená, zelená, fialová (IPIN)  
•	květenství: řídké, lichoklas(MICHALOVÁ A KOL.1997), lata (MOUDRÝ,STRAŠIL 1996) 
•	doba květu: římsky měsíce od – do VII – X  (IPIN)
•	plod : nažka (IPIN), tobolka (PROCHÁZKA 1996), semena malá, čočkovitého tvaru o hmotnosti 0.2-1.1g, jedna rostlina vyprodukuje 200 až 500 tis semen (MICHALOVÁ A KOL.1997)

Obsahové látky:  
ve srovnání  s ostatními obilovinami (8-14%) má mnohem vyšší obsah bílkovin (18%) a vynikající aminokyselinovou skladbu ( koncentrace lysinu je až trojnásobně vyšší než má např.pšenice )
Pozoruhodná je kvalita i obsah tuku (5 - 8 %) s vysokým podílem nenasycených mastných kyselin.Tukové látky neobsahují cholesterol. 
Laskavec je rovněž zdrojem vlákniny, Ca ( 5krát více než pšenice), Mg (3krát více), Fe (4krát více), K, P  a vitaminů A a C. Důležitá je také skutečnost, že neobsahuje lepek, proto je součástí mnoha bezlepkových výrobků i v České republice.
 (MICHALOVÁ,PROCHÁZKA,1996)
V zelené hmotě byly nalezeny i  antinutriční látky a mohou se zde hromadit nitráty. Vařením se však většina těchto látek odbourá. (PROCHÁZKA,1996)

Ekologie:
Stanovištní podmínky: teplá, suchá či mírně vlhká stanoviště, lehké až střední půdy,nevyhovují mu půdy zamokřené, nestrukturní se sklonem k vytváření půdního škraloupu (MICHALOVÁ A KOL.1997). Je značně odolný, nenáročný na pěstování a půdní podmínky.Je velmi odolný suchu, vysokým teplotám a škůdcům. Podle některých autorů snáší zamokření, záplavy i zasolení(PROCHÁZKA 1996). V porovnání s obilovinami se laskavce vyznačují větší odolností proti chladu, ale jsou citlivější na jarní mrazíky.(MOUDRÝ, STRAŠIL 1996)

Podmínky růstu : 
Je  teplomilný , náročný na světlo, nepříznivě působí zastínění zejména v raných fázích růstu .Minimální teploty pro růst vzrostných rostlin jsou 10-15 C. Při teplotách pod 8 C přestává asimilovat a zastaví růst. Optimální teplota  pro růst je  21 - 28 C, i když jsou schopné vegetovat i  při  teplotách 35-40 C.Má vyvinuty mechanismy adaptability proti stresu vysokých teplot.(MICHALOVÁ A KOL. 1997) Pro růst potřebuje laskavec méně vody než ostatní plodiny (asi polovinu potřeb kukuřice).Dostatek vláhy potřebuje po výsevu, v době vzcházení a počátečního růstu a v době opylování. Naopak při dozrávání semen je nutné suché a teplé počasí.(MOUDRÝ,STRAŠIL 1996) 

Význam a využití v praxi:
Využití laskavce je mnohostranné - je využíván k přímé konzumaci nebo je součástí mnoha potravinářských výrobků, nachází uplatnění v krmivářství a je surovinou pro další průmyslové odvětví. .(MICHALOVÁ A.2000)
Pravidelná konzumace laskavce má příznivý vliv na podporu imunitního systému, zpomaluje stárnutí, posiluje paměť, nervový systém a pomáhá při léčení žaludečních vředů a tuberkulózy.Konzumace je vhodná i pro diabetiky.(PROCHÁZKA I. 1996)
Čaj z květů může léčit průjmy, úplavici a silné menstruační krvácení.Rudé květenství má adstringentní  vlastnosti.(HEMMUNG H. 2002)
Průmyslové využití : Olejová frakce má vysoký obsah squalenu, který je jednou z důležitých kosmetických ingrediencí, používá se i při výrobě disket do počítačů. Zelená hmota se dá zužitkovat na výrobu přírodního barviva. Amarant obsahuje pigmenty v listech, květenství i semenech. Jsou to červenofialové betakyaniny. Barviva z amarantu úspěšně konkurují betakyaninům získaným z červené řepy, mají jasnější zbarvení a lepší stabilitu. Úspěšně se používají v potrav.průmyslu k barvení nápojů, zmrzliny, želatiny apod.(MICHALOVÁ A KOL.1997)

Zajímavosti:
Tato obilnina je nazývána pšenice Inků .
V roce 1991 se konal v Mexiku první světový kongres věnovaný amarantu  za účasti specialistů z Argentiny, Číny, Indie, Mexika, Kuby, Bolívie, Japonska, Peru, Ekvádoru, Guatemaly, Keňi, USA a Venezuely.Byly vysvětleny poslední pokroky v pěstování a využití amarantu a byla vytvořena mezinárodní síť specialistů na amarant.(HERNÁNDO BERMEJO J.E. A KOL. 1994)
            Produkce zrna byla největší ve Střední Americe v období Mayů a Azteků. Aztekové v období před příchodem Španělů produkovali ročně 15-20 tis tun semen, laskavec byl 3. nejrozšířenejší plodinou po kukuřici a fazoli.Kromě jeho důležitosti ve výživě byla krvavě červená barva rostlin často mysticky spojena s různými rituály a posvátnými obřady.Právě proto po obsazení Mexika Cortezem v roce 1519 byly všechny porosty amarantu zničeny a jeho další pěstování zakázáno. Přestal se pěstovat a využívat. Zachoval se jen na odlehlejších místech hor  Střední a Jižní Ameriky, také horských oblastech Indie, Nepálu, Tibetu a Číny, kam byl introdukován. (MICHALOVÁ A KOL.1997) 

Zrnový A.cruentus byl introdukován ze Stř. Am. do tropické Afriky, kde se s oblibou pěstuje jako listová zelenina.V některých státech Stř a Již Am,Afriky a Asie jsou mladé rostliny a listy amarantu komzumovány bud v čerstvém stavu nebo jako vařená listová zelenina ochucená různým kořením.Listy upravené jako špenát se používají k plnění tortil nebo omelet.V západní Africe jsou používány pouze jako ingredience do zeleninových polévek, semena jsou odpadem.
V mnoha dalších státech se využívají především semena, a to bud celá neupravená zrna,expandovaná nebo vařená zrna,nebo jako amarantová mouka.
Semena amarantu se využívají jako ingredience především při výrobě různých pekařských výrobků, těstovin, dětské výživy, instantních nápojů.Pro tyto účely se různě upravují- např. suchým mletím, prařením, pufrováním, bobtnáním,vločkováním, naklíčením, enzymovým opracováním, tepelným opracováním s vápeneným mlékem.
Celá amaranová zrna jsou vhodná jako přídavek pro celozrnný chléb, kde mohou nahradit 10% pšeničné mouky.
 (MICHALOVÁ A KOL.1997) 

Použitá literatura: 
HERNÁNDO BERMEJO J.E.,LEÓN J.(1994):Neglected Crops: 1492 from a Different Perspective :97
MICHALOVÁ A.,  JAROŠOVÁ J.,  VAVREINOVÁ S., MOUDRÝ J. (1997) : Pěstování a  využití  amarantu. ÚZPI  Praha : 9-18
DOSTÁL J.(1989) :Nová květena I.díl. Academia Praha
JEŽKOVÁ E: Laskavec (Amaranthus sp.). Biom.cz, 26.2.2002
MOUDRÝ J., STRAŠIL Z. (1996): Alternativní plodiny. JČU České Budějovice: 20-22
PROCHÁZKA I. (1996) :Pěstování méně známých polních plodin.FEZ Třebíč, OSEVA AGRO Brno: 35-37
IPIN : ILLINOIS PLANT INFORMATION NETWORK: Amaranthus cruentus
ČERVENKA M. (1986): Slovenské botanické názvoslovie. Príroda Bratislava 
HEMMUNG H.(2002): Zázrak jménem obiloviny.Eko-konzult Břeclav: 42
ANNA MICHALOVÁ A KOL_ (1-3) - Liptov 2000 - Bioacnet (KGŠR AF SPU Nitra).htm