kostival lékařský
Symphytum officinale L.
čeleď: brutnákovité – Boraginaceae

slovenský název:
anglický název: Comfrey medical
německý název:  artzliche Wallwurz
lidový název: Svalníkový kořen, Kazival

Původ druhu 
Léčivé vlastnosti kostivalu jsou známy od středověku. Ve středověku  byl vyhlášeným lékem ranhojičů. Používal se do mastí a obkladů na zlomeniny, pohmožděniny i na otevřené rány.

Areál rozšíření 
Druh roste téměř v celé Evropě, přesahuje za Ural do západní Sibiře k řece Obu, izolovaně roste na Tarbagataji a v Džungarsku. Ve Skandinávii a Pobaltí zdomácněle. ( V.Jirásek a kol.1989)

Popis rostliny
•	vytrvalá  a statná bylina
•	rostlina tuze bělavě štětinkatá, 30-120 cm vysoká s krátkým, vícehlavým oddenkem a                                          se svislým, řepovitým, až 30 cm dlouhým, podélně brázditým, vně načernalým, uvnitř bělavým a za sucha tvrdým kořenem.
•	lodyha je přímá, masitá, dutá, bohatě větvená a křídlatě hranatá.
•	Listy jsou střídavé, po lodyze sbíhavé a čepele vějčitě kopinaté, dole v křídlatý řapík zúžené, horní přisedlé. Všechny jsou tenké, síťnatou žilnatinou svraskalé, drsně chlupaté, zejména vespod na vyniklých žilkách.
•	Květenství je hroznovité, z hustých a krátkých dvojvijanů v paždí horních listů.
•	Květy jsou obojaké paprsčité, kromě pestíku pětičetné, se srostlými obaly, na nících stopkách a bez listenů. Kalich je do ľ-4/5 rozeklaný v kopinaté ušty, za plodu  +  zveličující. Koruna podlouhle baňkovitá, +  2krát delší než kalich, fialová, kalně nachová, růžová nebo žlutavě bílá, s 5-ti trojhranými navenek vyhnutými cípy. Tyčinky vetknuté tlustými nitkami  ve středukorunní trubky mají fialové prašníky a střídají se s 5 širšími trojhrannými a na okraji bradavičnatými vychlípeninami koruny. Semeník je svrchní ze 2 plodolistů, dvoupouzdrý , při spodině s nektariovým prstencem.
•	Doba květu V.-IX.
•	Plodem jsou 4 šikmo vejcovité, trojhranné, hladké, lesklé, šedohnědé – černé tvrdky.  (V.Jirásek a kol.1989)

Obsahové látky 
alantoin a alkaloidy, triterpeniícké látky, slizy, cukry a organické kyseliny (V.Jirásek a kol.1989)

Ekologie 
V ČR se vyskytuje hojně.
Je indikátorem míst s vysokou hladinou spodní vody, protože roste především na vlhkých loukách a polích, u potoků, řek a rybníků.
U vod z nížiny do podhůří, místy údolími stoupá až do hor. (V.Jirásek a kol.1989,  L.Černá a kol.1985)

Význam a využití v praxi 
Význam je ve farmaceutickém průmyslu.
Drogou jsou oddenky s kořeny, sbírané především před květem a nebo po odkvětu, tedy zjara nebo na podzim
Kořeny se vyrýpávají rýčem a za 1 hod.se sebere až 5 kg.kořenů.Silné kořeny se musí rozříznout a nechají se zavadnout v dobře větraném prostoru a pak se suší umělým teplem do 45 C a musí zůstat na průřezu bílé.
Je to výlučně sběrová droga s nepravidelnou poptávkou.
Je tmavohnědá – fialovočerná, na lomu světlá , bez zápachu, chutná zprvu nasládle, pak hořce a ostře, s mírně stahujícím pocitem.
Alantoin je dusíkatá látka vznikající v rostlinách z močoviny působením enzymu urinázy na konci purinového metabolismu.
Pyrolizidinové alkaloidy- symfytocynoglosin, konsolidin, konsolicin, symfytin, echinidin
Využití- v lidovém léčitelství se kostivalová droga doporučuje  i při vážnějších poruchách trávicího ústrojí např: při žaludečních a dvanáctníkových vředech k jejich vyhojení. Známé je i také používání nálevu či odvaru z drogy pro jejich mírně projímavé účinky a díky obsahu slizu i při zánětech horních cest dýchacích.
Používání drogy z kostivalu je v dnešní medicíně omezené – nálev či odvar bývá předepisován při léčbě žaludečních a dvanáctníkových vředů. K zevnímu použití se doporučuje při léčbě hemoroidů, bércových vředů apod.Obklady se používají při zánětech svalů, šlachových pouzder, při pohmožděninách apod.Dobré výsledky byly dosaženy při léčení paradentózy výplachy výluhem nebo odvarem drogy. (V.Jirásek a kol.1989)
         
Zajímavosti
V lidovém léčitelství byl používán odedávna jako prostředek na obtížně se hojící rány, pohmožděniny i na zlomeniny kostí. Odtud pochází jeho pověst o takřka zázračném hojivém účinku a také jeho český název.   
Nové je zjištění, že výtažky z drogy prokázaly protinádorové působení při pokusech na zvířatech, otevřela se proto nová možnost podrobného výzkumu této léčivé rostliny. (V.Jirásek a kol.1989)

Použitá literatura 
Černá L., Guth J. (1985): Kapesní herbář léčivých rostlin Avicenum,zdravotnické nakladatelství Praha : 58
Jirásek V., Starý F. (1989): Atlas léčivých rostlin.státní pedagogické nakladatelství Praha: 39