kaučukovník brazilský
Hevea brasilensis
čeleď: pryšcovité - Euphorbiaceae

slovenský název: 
anglický název: para rebber tree
německý název: brasilischer Kautschukbaum

Původ druhu:  
povodí řek Tapajoz, Madeira, Amazonka, Rio Megro až po horní tok Orenoka - Amazonský 
prales. (Pospíšil, 1989)  

Areál rozšíření:  
pásmo ohraničeno 15 rovnoběžkou na severní polokouli a 10 rovnoběžkou na jižní polokouli
tropická Asie, Malajzie, Indonézie, Thajsko, Indie, Čína, Srí Lanka, Java, Sumatra  (Pospíšil, 1989)  

Popis rostliny: 
§	jednodomý vždy zelený strom
§	kořenový systém: kůlový kořen v kypré humózní půdě proniká do hloubky 3 - 5 m
§	přímý, válcový kmen o průměru 1m, vysoký 17 - 30 m, šedá kůra je hladká, mléčnice obsahují latex
      nacházející se ve spodní vrstvě kůry a tvoří propojený systém umožňující vydatné, ale přitom šetrné
      čerpání latexu bez poškození kambia, tím dochází ke zvýšení tvorby latexu    
§	listy: dlouze řapíkaté, trojčetné se skládají z podlouhle vejčitých, celokrajných, lysých listů
§	květy: malé jednopohlavné, žlutozelené, příjemně vonící, připomínají kvetoucí lípu nebo vinnou révu
§	květenství: vrcholičnaté
§	plody, semena: z pestíkových květů vznikají třídílné dřenvité tobolky o průměru 3 - 5 cm, které
      dozrávají za 5 - 6 měsíců po odkvětu, hlučně pukají třemy švy a doslova vystřelují semena do 
      značné vzdálenosti od mateřské rostliny, tobolka obsahuje 3 - 4 semena, semeno má hnědavě šedé 
      osemení s tmavým mramorováním, endosprm obsahuje 40 - 50% olejů, po tepelné úpravě jsou jedlé (Valíček a kol., 1989, Pospíšil, 1989)

Obsahové látky:  
latex obsahuje - 60 - 70% vody, 25 - 40% kaučuku (obvykle 30 - 33%), 1,5 - 2% pryskyšic, 1,5 - 2% bílkovin, 0,5 - 1% popelovin (Valíček a kol., 1989)

Ekologie:
pěstuje se na humidních půdách na plantážích tropů celého světa, v pralesích Brazílie jsou stromy napadány listovou rzí Miciocylus ulei, proto v tamních palantážích pěstují kaučukovík na podnoži Hevea benthamiana rezistentní ke rzi 

Význam a využití v praxi:
pěstuje se na plantážích, slouží k získávání přírodního kaučuku, se získáváním se začíná když 70% stromů ve výšce 90cm od povrchu půdy ( u semenáčů), od místa srůstu podnože s roubem má obvod 50cm, s těžbou se začíná 5 - 7 rok povýsadbě, ekonomické význam má po dobu 25 - 30 let, díky šlechtění a péči a porosty a půdu došlo ke zvýšení výnosu z 1ha 300 - 500 kg na výce než 3000 kg suchého kaučuku

Zajímavosti: 
latex se získává nařezáváním šroubovým řezem od leva nahoře doprava dolů ve sklonu25 - 30 stupňů, k horizontále, podél jedné poloviny obvodu kmene vždy ráno obden, za 1 měsíc se nedá odebrat vice než 25mm kůry, za rok asi 21cm, těžebný panel se pak vystřídá a těží se z druhé poloviny kmene, mezitím se předešlý panel zregeneruje. Od roku 1876 zkončil monopol Brazílie na těžbu koučuku, zasloužil se o to H. A. Wichom který poslal do Londýna 70 000 semen, což umožnilo jejich rozšíšení do celého světa, dnes jsou známy řady klonů např. RRIM  (Rubber Reseach Institute of Malaya), Indonézké JIR 1

Použitá literatura:
Velký slovník naučný, Diderot 1999
Ottův slovník naučný nové doby díl 3, svazek 1   1934 str.457
Valíček P. a kol.: Užitkové rostliny tropů a subtropů , Academia nakladatelství ČSAV  Praha 1989, str.324
Pospíšil F., Hrachová B.: Užitkové rostliny jižních zemí,  Academia nakladatelství ČSAV, Praha 1989, str.130