kapraď samec
Dryopteris filis- mas L.
čeleď: kapraďovité – (Dryopteridaceae)

synonyma:  Polypodium filix-mas L., Aspidium filix-mus (L.) Swarer, Nephrodium filix-mus (L.) Richard 

slovenský název: papraď samčia
anglický název: malefern
německý název: Gemeiner wulfarm
lidový název:

Původ druhu: 
Je to velmi starobylá rostlina jejíž hlavní rozvoj byl v prvohorách a to hlavně ve všech stinných a vlhkých lesích.

Areál rozšíření: 
Evropa, Kavkaz, z. Sibiř, Střední Asie, Himaláj, ojediněle vých. Středozemí a Malá Asie, jižní Indie, Severní Amerika  včetně jižního Grónska.
V ČR a na Slovensku  hojně až velmi hojně po celém území, zejména v mezofytiku a oreofytiku, v termofytiku roztroušeně, lokálně vzácně až velmi vzácně.Těžiště  od submontanního do supramontánního stupně max. Krkonoše, Šumava, Velká Kotelná jáma,1 400m. (HEJNÝ S. A KOL. 1988)

Popis rostliny:                                                                      
•	druh jednoletý nebo vytrvalý, dřevina x bylina: stálá bylina
•	kořenový systém:
•	stonek a výška rostliny: mohutný vystoupavý 20-25 cm dlouhý zpravidla jednohlavý                      oddenek, celá rostlina dosahuje výšky 25-100-140 cm
•	listy: všechny listy  stejného tvaru, zpravidla nepřezimující, hustě nálevkovitě rozložené, přímé (15-)25-100 (-140) cm dlouhé a (5-) 10-18 (-22)cm široké, měkké, zelené až tmavě zelené,čepel podlouhle kopinatá až široce podlouhlá, k vrcholu nejčastěji pozvolna zúžená, 1-2  zpeřená, 18-25-(-35) lístky na každé straně, hlavní vřeteno listu roztroušené světle hnědě až hnědě plevinaté, lístky střídavé, přisedlé nebo velmi krátce řapíčkaté, kopinaté až podlouhle kopinaté, 4-6  delší až široké, s 10-20 úkrojky nebo lístečky na každé straně, s okraji rovnoběžnými nebo k vrcholu se sbíhajícími,po celé délce vroubkovaně až pilovitě zubatými,lístky na spodní stranně zvláště na žilkách plevinaté, řapík silný nelámavý délka  1/4 - 1/2  čepele, se (4-) 6 - 8  (-10) cévními svazky, žlutavý s tmavě zabarvenou rýhou na líci, hustě světle hnědě až hnědě plevinatý, pleviny  matné, až 2 cm dlouhé na vrcholu dlouze zašpičatělé.
•	květy: nemá rozmnožuje se výtrusy ve výtrusnicových kupkách cca 1,5 mm v průměru, po (3-) 4-6 na každém lístečku nebo úkrojku lístku    
•	květenství: nemá
•	doba květu (vypadávání výtrusů): VII - IX
•	plody případně semena : výtrusnicové kupky ostěry ledvinité až okrouhle ledvinité, tuhé, lysé, ploché nebo slabě prohnuté (ne však pod výtrusnicové kupky zahrnuté) 
dlouho na listech vytrvávající; ve výtrusnicích zpravidla 64 výtrusů. (HEJNÝ S. A KOL. 1988)
                                                                                                
Obsahové látky: 
Oddenek kapradi samce ( Radix filicis maris) s přisedlými listovými základy tvoří drogu. V mezibuněčných prostorách oddenku jsou sekreční žlázy obsahující deriváty floroglucinu a kyseliny máselné, např. filicin, aspidinol nebo albaaspidin. Tyto látky jsou pro živočichy i člověka většinou jedovaté, proto se kapraď samec jako léčivka moc neužívá. Filicin je účinným svalovým jedem způsobujícím ochrnutí svalstva.Působí místně dráždivě po vstřebání pak ovlivňuje činnost srdce, ledvin, očí i centrální nervové soustavy. Otrava pak může končit oslepnutím i smrtí. Smrtelná dávka je asi 6g.  (www.biotox.cz/naturstoff/biologie/bi-kaprad.html)

 Ekologie:
Stanovištní podmínky: vlhké humózní lesy, především smrkové a bukové, dále v suťových, dubových, dubohabrových (vzácně i v borových) lesích, hájích a v křovinách.
Na starých zdech zřícenin, u potoků, na okrajích lužních lesů apod.
Podmínky růstu: na zastíněných, vzácně i na nezastíněných stanovištích.Roste jak na kyselých, tak i zásaditých podkladech; silně zamokřeným půdám se vyhýbá.
Společenstva: nejčastěji ve společenstvech řádu Fagetalia a tříd Vaccinio-Piceetea a Mulgedio-Aconitetea. (HEJNÝ S. A KOL. 1988)

Význam a využití v praxi:
Pro zemědělství je bezvýznamná, dříve se používala jako léčivá bylina dnes již jenom ojediněle ve veterinářství.Ve farmacii využívána pro látku filicin obsaženou v oddenku rostliny. Někdy je pěstována jako okrasná rostlina v zahrádkách, parcích a sadech, především na stinných místech, často i v různých monstrózních formách.(HEJNÝ S. A KOL. 1988)

Zajímavosti: 
Dříve se používal éterový extrakt proti střevním cizopasníkům a to hlavně proti tasemnicím jímž ochrnulo příchytné svalstvo neudržely se proto na stěně střeva a pomocí projímadla byly vyloučeny z těla ven. Protože však hrozí nebezpečí otravy filicinem ( smrtelná dávka  6g ) nelze jej bez lékařského doporučení užívat, proto se nahrazuje jinými prostředky.Proti hlístům jsou odvary neúčinné, protože floroglucinové sloučeniny do odvaru nepřejdou. Ojediněle se odvar používá k přípravě koupelí při špatně se hojících plísňových onemocněních. (www.oa.svitavy.cz/bio/renata/priroda/priroda1/kvetiny/kaprad/)

Použitá literatura:
DEYL M., HÍSEK K. (2001): Naše květiny. Academia Praha : 685
HEJNÝ S., SLAVÍK B., (1988): Květena ČSR – 1.díl. Academia Praha : 265 
www.oa.svitavy.cz/bio/renata/priroda/priroda1/kvetiny/kaprad/
www.biotox.cz/naturstoff/biologie/bi-kaprad.html