jeřáb ptačí
Sorbus aucuparia L.
čeleď: růžovité - Rosaceae
podčeleď: jabloňové - Maloideae

slovenský název: jarabina vtáčia
anglický název: Mountain ash, Rowan
německý název: Mehebeere,Vogelbeere,Vogelbeerbaum, Eberesche
lidové názvy : jeřabina

Původ druhu: 
Evropa, Malá Asie až po Sibiř.(ZAHRADNICKÝ SLOVNÍK NAUČNÝ,2001)

Areál rozšíření: 
Tento druh je rozšířen po celé Evropě, z výjimkou nejjižnějších oblastí, dále  se vyskytuje v Malé Asii a zasahuje až hluboko do Sibiře.V České Republice je hojně rozšířen  od nížin (lužní lesy – olšiny) až po horské oblasti (do výšky 1600 m.n.m.).(VĚTVIČKA V.1999, http://mujweb.atlas.cz/www/kartmen/byliny/jerab.htm)

Popis rostliny: 
•	    Opadavý  listnatý strom.
•	    Kořenový systém je bohatě větvený, vedlejší kořeny sahají dosti hluboko, kůlový kořen je poměrně krátký, kořenové vlášení s ekotrofní mykorrhizou.
•	    středně vysoký strom, dorůstá výšky 5 – 15m, koruna je dosti nepravidelná, většinou otevřená, okrouhlého nebo oválného obrysu, řidčeji okrouhle klenutá. Kmen je zřetelně patrný až do horní části koruny. Větve jsou odstávající nebo směřující šikmo nahoru. Borka mladších stromů je hladká, šedě strříbřitá, později matně šedá, jemě trhlinatá nebo s lištovým vzorem. Později se borka svitkovitě odlupuje. Letorosty jsou sivě ojíněné, purpurové, zpočátku slabě chlupaté, později lysé. Pupeny jsou značně velké (cca 15 mm), úzce kuželovité nebo vejcovité s lehce zakřivenou špičkou. Jsou těsně přitisklé, hustě “sametově“ chlupaté. 
•	    Listy jsou opadavé 10 – 20 cm dlouhé, lichozpeřené, střídavé , 9 -15  četné, lístky v nich jsou přisedlé, podlouhle eliptické, po celém okraji pilovité, o velikosti asi 2 x 6 cm. Po vyrašení jsou zprvu ještě stříbřitě šedavé, chlupaté, po rozvinutí jsou však téměř lysé. Na líci jsou sytě  zelené, na rubu pak našedlé.  Dále jsou  patrné rozdíly u jednotlivých kultivarů např. kultivar ''Edulis''  má lístky do dvou třetin celokrajné, zubaté jsou pouze listy u špičky apod.
•	    Květy jsou 5-ti četné, 1 cm široké, oboupohlavné. ,  krémově bílé. Vůně je nepříjemně aromatická – sladká až poněkud zatuchlá. 
•	    květenství: Kvete v bohatých chocholičnatých latách až 15 cm širokých.
•	    doba květu: V –  na horách později.
•	    Plody jsou oranžové až světle červené malvice, 6 – 8 mm velké. Plody dozrávají od srpna do září. Mají kulovitý tvar a jsou lysé. Plody mají nahořklou a trochu natrpklou  až kyselou chuť, ale jsou jedlé. Příjemně voní po jablkách. Existují i sladkoplodé kultivary např. “Edulis“.(ZAHRADNICKÝ SLOVNÍK.2001, KREMER B.P.1995, VĚTVIČKA.2000)

Obsahové látky:
Plody obsahují asi 3 % organických kyseliny (do 0,2 % kys.askorbová, parasorbínová, sorbínová, jablečná, vinná, citrónová), 7 – 8 % cukru (fruktóza, sacharóza, sorbit, glukóza a sorbóza), 0.5 % tříslovin, 0,5 – 1 % pektinu, 50 mg karotenoidu, anthokyany, 40 – 200mg vitamíu C (cca 2x víc než v citrónu), silice, flavonidy (rutin, kvercetin) a do 10 % alkoholu. Semena obsahují 20 % oleje a amygdalin. Ten je i v listech. V kůře je 7 – 14 % tříslovin. Květy obsahují trimethylamin. Plody se nesmí konzumovat ve velkém množství, protože nestálá kys. parasorbinová dráždí sliznice žaludku a střev, čímž může způsobit zánět, vyvolat zvracení, průjmy apod. Sušením a varem se tato kyselina rozkládá. (ZAHRADNICKÝ SLOVNÍK,2001, http://mujweb.atlas.cz/www/kartmen/byliny/jerab.htm)

Ekologie: 
Je to pionýrská – průkopnická, přizpůsobivá dřevina, velmi nenáročná, roste jak na suchých a teplých stráních a skalách, tak i na vlhčích místech (olšinách) a rašeliništích, v souvislých zapojených porostech i v otevřených pasekových společenstvech. Je to synantropní dřevina, často vysazovaná do alejí kolem cest, neboť dobře snáší znečištění. Zvláště se vyskytuje v podhorských oblastech.. Do zahrad jsou pak vhodné různé kultivary  či odrůdy např.:převislá “Pendula“ či žlutoplodý “Xanthocarpa“. Není náročná ani na půdu, roste jak na jílovitých zeminách, tak i na písčitých půdách, bohatých i chudých na živiny, kyselých apod.(VĚTVIČKA V.,1999, KREMER B.P.,1995)

Význam a využití v praxi:
V zemědělství nebo spíš lesnictví má význam její odolnost vůči znečištěnému obvzduší. Vysazuje se často na holinách po zdecimovaných lesních monokulturách.V době květu je  důležitou rostlinou pro včely a jejich majitele. Pro průmysl má význam jeřábové dřevo, které je tvrdé a ohebné a používá se na výrobu dýh a násad na hudební nástroje.Dále se z ní vyrábí diabetické sladidlo sorbit a kyselina jablečná. V léčitelství se využívají plody  jako střevní regulans (rychlejší vylučování žluče), dále mají močopudný účinek, působí na vylučování písků a drobných kamínků, další využití při onemocněních souvisících s nedostatkem vitaminu C.  Užívá se také při onemocnění horních cest dýchacích. Květy obsahují fytoestrogeny, látky podobné ženským hormonům, které stimulují organismus k vlastní hormonální činnosti. Mají výborné účinky proti klimakterickým a menstruačním potížím, dále k vyladění hormonální hladiny a jako prostředek proti odvápňování kostí. v době menopauzy. 
(http://www.mednet.cz/pacienti/bylinky/kytky/jerab2.htm)

Zajímavosti: 
 Jeřabina se používala již ve starověku, název pochází z latinského „sorbete“ tj. jíst, srkat nebo z arabského „sorbet“ tj. jeřabina nebo z keltského slova „sor“ tj. trpký, kyselý, druhový název aucuparia souvisí s chytáním ptáků, přičemž se jeřabin využívalo jako vnadidla. Plody se používaly (a stále využívají v lidovém léčitelství a domácnostech) sušené na čaje, nakládané, kandované, zavařované. Dále je můžeme  kompotovat, vyrábět mošt, kořalku, ocet. Velmi dobré  je např. i  jeřabinové víno. 

Použitá literatura: 
VĚTVIČKA V.(1999). Průvodce přírodou – stomy. Aventinum.(str.186)
KREMER B.P.(1995). Průvodce přírodou – stromy. Ikar.(str.174)
VĚTVI4KA V.(2000). Stromy a keře. Aventinum.(str.124 –125)
VERMEULEN N.(1998) Encyklopedie stromů a keřů. Rebo Production (102)
HIEKE K.(1978) Praktická dendrologie. Státní zemědělské nakladatelství Praha(443 – 445)
ZAHRADNICKÝ SLOVNÍK NAUČNÝ č,5 (2001).PRAHA (str.326 – 328)
http://www.mednet.cz/pacienti/bylinky/kytky/jerab.htm
http://mujweb.atlas.cz/www/kartmen/byliny/jerab.htm
http://web.quick.cz/apropos/BYLINY/jerab.htm

.