hluchavka žlutá, pitulník
Galeobdolon luteum Huds.
čeleď: hluchavkovité – Lamiaceae

synonyma: pitulník žlutý (Lamiastrum galeobdolon)

slovenský název: hluchavka žlutá
anglický název : Yellow dead nettle
německý název: Gold nessel
lidový název: pitulník žlutý

Původ druhu: v horách východní Evropy a západní Asie

Areál rozšíření: 
V České republice místy hojný, jinde ale chybí, převážně roste  v pahorkatinách, v nížinách a horských oblastech jen vzácně. Celkově v Evropě na severu po jihovýchodní Anglii, jih Švédska a Finska a v pobaltských republikách, na jihu přes Belgii, střední Německo, jižní Čechy a střední Moravu do karpatské oblasti Slovenska. Izolované výskyty jsou na Balkáně, ve Východních Karpatech, na střední Ukrajině, v povodí Volhy a v severním Íránu.

Popis rostliny: 
•	vytrvalá bylina
•	kořenový systém s nadzemními výběžky
•	10 – 40cm vysoká, květonosná lodyha vystoupavá, hladká, v nejspodnější části na hranách hustě chlupatá, lysá nebo velmi řídce chlupatá
•	listy široce vejčité, trojúhelníkovité až okrouhlé, na okraji vroubkované
•	květy obojaké, souměrné, s rozlišenými a srostlými obaly. Kalich je zvonkovitý, v dolní polovině rozčleněný v 5 kopinatých zubů s šídlovou špičkou a koruna tlamavá, žlutá, s trubkou navenek zřetelně prohnutou, s horním pyskem přilbovitým, dolní se středním lalokem vykrojeným.Tyčinky jsou dvoumocné, přední delší než zadní.Semeník je svrchní ze 2plodolistů, synkarpický a dvoupouzdrý, záhy se zaškrcují ve 4 jednosemenné části.
•	Květenství tvoří 3 – 9 úžlabních kulovitých lichopřeslenů, horních sblížených a dolních oddálených, složených ze 6 – 12 květů.
•	Doba květu: IV. – VI. měsíc
•	Plodem jsou 4 jehlancovitě trojhranné, hladké olivově zelené tvrdky.

Obsahové látky: 
Je příkladem rostlinného léčiva, působícího celým souborem látek. Kromě cholinu a biogenních aminů (histamin, tyramin, metylamin) jsou to hlavně flavonové glykosidy (izokvercitrin, kemferol-3glukosid, kemferol –4glukosid, tzv. lamiosid). Dále jsou přítomny slizy, kyselina kávová a chlorogenová, katechinové třísloviny a stopy (0,05%) silice vonící po včelím vosku.    

Ekologie: 
Stanovištní podmínky: roklinové lesy, rumiště, při plotech, křoviny, příkré svahy kaňonů, vzácně lužní lesy a městské či zámecké parky
Podmínky růstu: roste na půdách vlhkých, hlinitých, středně až silně humózních, slabě kyselých až slabě zásaditých
Společenstva: dubohabrové a dubolipové háje

Význam a využití v praxi: 
Zemědělský význam: mladičké, ještě nekvetoucí rostliny patří k jarním polévkovým, salátovým a špenátovým bylinkám. 
Průmyslové využití: objevuje se v bylinářství z počátku novověku, a to i jako kosmetikum k přebarvování vlasů na plavo.
Léčitelství:
Hluchavka pomáhá při menstruačních potížích a onemocnění pohlavních orgánů žen. Pročišťuje také krev, odstraňuje nespavost a nervozitu a je velmi účinným lékem při různých ženských chorobách. Obzvlášť by si měla vařit mladá děvčata čaj, která mají těžkosti s pohlavními orgány. 
Květy a listy pitulníku se používají také při špatném odchodu moče, pálení při močení, těžkých onemocnění ledvin a při vodnatelnosti srdce. Květy se používají při poruchách trávení, při TBC krčních uzlin a při kožních vyrážkách.Za tímto účelem by se měl pít 1 šálek čaje dopoledne. 
Při vředech a křečových žilách pomohou obklady z čajového výluhu. Užívá se při obrně močového měchýře u starých lidí, dále při prochladnutí měchýře a při zánětu ledvin.Blahodárně působí při těchto onemocněních sedací koupel s výtažkem této bylinky. Při svraštění ledvin a připojení umělé ledviny má nejlepší léčivé účinky směs ze stejných dílů pitulníku žlutého, svízele a zlatobýlu.

Zajímavosti:
Způsoby užívání: 
Nálev čaje: 1 vrchovatá čajová lžička na 1/4litru vody, jen spaříme a krátce vyluhujeme
Obklady: 3 vrchovaté čajové lžičky na 1/2litru vody, spaříme, krátce vyluhujeme. Výluhem namokříme hadr a používáme jako teplý obklad.
Sedací koupel: viz. Využití v praxi.Použít celou rostlinu!
Čajová směs: stejné díly Hluchavky žluté, svízele a zlatobílu smícháme. Jedna vrchovatá čajová lžička směsi na 1/4litru vody, jen spaříme.

Použitá literatura:
internet: http:/botanika.wendys.cz/kytky/K44.php
Felix J. - Toman J. –Hísek K. ( 1978): Přírodou krok za krokem. Artia Praha: 134
Jirásek V. –Starý F. (1989): Atlas léčivých rostlin. Státní pedagogické nakladatelství v Praze: 23
Treben M. (1991): Zdraví z boží lékárny – léčivé byliny, rady, zkušenosti. DONA České Budějovice: 29