hluchavka bílá
Lamium album
čeleď: hluchavkovité (pyskaté) - Lamiaceae (Labiatae)

slovenský název: hluchavka biela
anglický název: Dumb nettle
německý název: die Taubnessel
lidové názvy: cumláň, hluchá kopřiva, nedunice, hluchánka

Původ druhu: 
Původní je v Evropě, Asii a severní Africe.

Areál rozšíření: 
V Evropě se nachází na severu až po Irsko, Skotsko, jižní Skandinávii a Pobaltí, na východě až po jižní Sibiř a Himaláj, na jihu zasahuje od severního Špaňělska, severní Itálie, severní části Balkánu, přes Rumunsko na Ukrajinu a částečně i na Kavkaz a do Íránu. Zavlečena byla na Island, do Severní Ameriky a na Nový Zéland. V ČR se vyskytuje  na celém území. Hojná je od nížin až po horní hranici podhorského pásma, ve vyšších polohách spíše nahodile, nejčastěji v blízkosti lidských sídel, rekreačních zařízení apod.

Popis rostliny:
•	vytrvalá bylina
•	podzemní výběžkový systém kořenů, který se často rozrůstá do širokého okolí
•	výška 20-40 cm, stonek je vystoupavá, nevětvená, čtyřhranná, dole fialově naběhlá, v horní polovině chlupatá lodyha
•	řapíkaté, vstřícné, křižmostojné listy jsou vejčitě kopinaté, jemně chlupaté, na bázi srdčité, na okraji pilovité, horní listy (listeny) jsou řapíkaté, špičaté, v jejich paždí vyrůstají květy
•	oboupohlavné, souměrné květy jsou tvořeny nálevkovitým kalichem srostlým z pěti kališních lístků a bílou, pyskatou korunou srostlou z pěti korunních lístků, horní pysk je větší než spodní, obsahují čtyři dvoumocné tyčinky, svrchní semeník je srostlý ze dvou plodolistů
•	květenství je vrcholičnaté
•	doba květu:IV-IX
•	plodem jsou čtyři kulaté tvrdky

Obsahové látky: 
glykosid lamiin, slizové látky, silice, hlen, emulsin, flavonové glykosidy, katechinové třísloviny, isoquecitrin, saponin, cholin, biogenní aminy-histamin, tyramin a metylamin a éterické oleje
 
Ekologie:
Stanoviště: rumiště, skládky, komposty, lemy zdí a plotů, zdevastované plochy, příkopy, zanedbané parky, hřbitovy a zahrady, zbořeniště
Nároky: preferuje čerstvě vlhké až mírně vysychavé, na dusík bohaté půdy
Společenstva: Převážně mikrofilní společenstva ruderálních a ruderalizovaných stanovišť řádu Lamio albi-Chenopodietalia boni-henrici (diagnostický druh svazů Arction lappae a Aegopodion podagrariae, častější však i v dalších společenstvech tohoto řádu); dosti často také v některých společenstvech třídy Artemisietea vulgaris. (Slavik, Hejny 2000)

Význam a využití v praxi:
Zemědělský význam: plevelná rostlina
Využití v lékařství: sbíranou částí je květ, suší se při teplotách do 40°C, sesychací poměr je 8:1, snižuje místní dráždivost a působí jako mírně svíravý prostředek, saponiny usnadňují uvolňování hlenů, má také účinky protizánětlivé, močopudné, uklidňující, vytváří ochranný povlak na sliznicích dýchacího a trávicího ústrojí, pomáhá při bílém výtoku a nepravidelné menstruaci, upravuje střevní činnost a ve směsi s kopřivou působí jako antiastmatikum, sedací koupel z celé rostliny napomáhá při svrašťování ledvin a při křečovitých bolestech dělohy, při vředech a křečových žilách se používá náplast z vyvařené nati, kombinací pití hluchavkového vývaru a zevních obkladů lze příznivě ovlivnit některá onemocnění sleziny
Aplikace:
Čaj-2 lžičky sušených květů zalijeme v šálku vařící vodou, necháme 15 minut pařit a popíjíme 2 šálky denně
Odvar na studené obklady-30 gramů sušených květů na 1 litr vody, krátce povaříme a  necháme 10 minut ustát
Sedací koupel-z 10-15 celých čerstvých rostlin se připraví asi 3 litry nálevu a ten se vlije do připravené koupele
Tinktura-5 lžic sušených květů zalijeme půl litrem destilátu a necháme 10 dní stát v uzavřené láhvi, občas protřepeme, užíváme 10-20 kapek proti nespavosti
Rosol-5 lžic sušených květů na 1 litr vody, vaříme 2 hodiny, přecedíme a necháme vychladnout, přikládáme jako chladivé obklady
Celá mladá nať se přidává do „krev čistících“ čajů pro jarní bylinné kúry, ale může se požívat i syrová, např. nadrobno nasekaná na chlebu s máslem.

Zajímavosti:
Květy mají halucinogenní účinky a mohou být použity jako slabá droga.

Použitá literatura:
Randuška D., Šomšák L., Háberová I. (1983): Barevný atlas rostlin (nakladatelství Obzor 
  Bratislava): 120
Hančová H., Vlková M. (1999): Biologie v kostce (nakladatelství Fragment)
Internet
Slavik B., Hejny S. (2000): Květena ČR, 6.díl. Academia Praha: 600