dobromysl obecná
Origanum vulgare L.
čeleď: hluchavkovité - Lamiaceae

slovenský název: pamajorán obyčajný
anglický název: Marjoram
německý název: (r) wilder Dost

Původ druhu: 
druh roste v mírném pásu Eurasie (na jihu převážně v horách), na vých. do Himaláje a na jih do střed. Sibiře. V Číně a Sev. Americe jen zavlečeně.(Jirásek V., Starý F. 1989)

Areál rozšíření: 
V ČR se nachází v teplejších krajích celého státu. V údolí Ohře v z. Čechách, údolí Vltavy a Malše v j. Čechách či v průlomovém údolí řek na jz. Moravě.( Chrstek J., Štěpánková J. 2000)

Popis rostliny:
■ vytrvalá bylina( Příhoda A. 1980)
■ kořenový systém: je dřevnatějící horizontální hnědý až hnědočerný oddenek a        každoročně odumírající kořeny.( Chrstek J., Štěpánková J. 2000)
■ lodyhy jsou 20- 90 cm vysoké, vystoupavé až vzpřímené, čtyřhranné, chlupaté, obvykle načervenalé, nahoře vstřícně větvené.( Jirásek V., Starý F. 1989)
■ listy: jsou vstřícné, krátce řapíkaté, široce vejčité, na vrcholku tupě zahrocené až zaokrouhlené až zaokrouhlené, celokrajné nebo nezřetelně vroubkované, víceméně chlupaté a na okraji brvité, prosvítavě žlaznatě tečkované. Postupně se odspodu k vrcholu zmenšují.( Příhoda A. 1980; Janča J., Zentrich J. 1994)
■ květy: jsou obojaké nebo jen samičí(samostatné rostliny ), souměrné, kromě pestíku pětičetné, se srostlými obaly, krátce stopkaté, v úžlabí víceméně přisedlých, lysých a vejčitých listenů. Kalich je zvonkovitý, s 13 vyniklými žilkami, pětizubý, s trubkou v jícnu dlouze vousatou. Koruna je dvoupyská, světle karmínová až masově červená, s horním pyskem přímým a dol. sehnutým. Tyčinky jsou dvoumocné a z koruny vyniklé. Semeník je svrchní ze 2 plodolistů, na spodině se žlaznatým nektariovým prstencem.( Jirásek V., Starý F. 1989)
■ květenství: tvoří chocholičnatá lata z hlávek, složených z chudokvětých lichopřeslenů. Tato květenství mají oválný tvar a na vrcholku jsou často červenofialově naběhlá.( Jirásek V., Starý F. 1989 ; Příhoda A. 1980)
■ doba květu: od VII do IX (Příhoda A. 1980)
■ plodem jsou  4 podlouhle vejcovité, hladké, hnědé tvrdky.( Jirásek V., Starý F. 1989)

Obsahové látky: 
Droga( nepřekvetlá nať) obsahuje silici s tymolem, karvakrolem a dalšími terpeny, hořčinu, tanin, třísloviny, těkavý olej a gumoplyskyřici.( Janča J., Zentrich J. 1994) 

Ekologie: 
Stanovištní podmínky: roste ve světlých lesích, křovinách, lesostepích, travnatých nebo křovinatých výslunných stráních i skalnatých nebo kamenitých svazích. Druhotně se objevuje i na pasekách, silničních a železničních náspech. ( Příhoda A. 1980)
Podmínky růstu: roste v měkké až středně hluboké, sušší, hlinité, živinami a obvykle bázemi bohatých půdách. .( Chrstek J., Štěpánková J. 2000)
Společenstva: společenstva řáduOriganetalia vulgaris, Geranion sanguinalis, Berberidion, Quercetala pubescenti- petraeae a Bromion erecti.( Chrstek J., Štěpánková J. 2000)

Význam a využití v praxi: 
Droga působí léčivě na zažívací ústrojí, silice dezinfekčně  a spazmolyticky. Protizánětlivý a expektorační účinek drogy se uplatňuje při chorobách horních cest dýchacích. V lékařství se dnes předpisuje v nálevu samotná nebo v čajových směsích při zažívacích potížích, nechutenství, žaludeční a jiné neuróze, pro zlepšení střevní peristaltiky, dále při zánětu průdušek, kašli, revmatismu, neuralgiích, průvodních potížích z onemocnění nachlazením, neurosexuálních poruchách apod. Zevně se uplatňuje jako protizánětlivé kloktadlo, k inhalacím, do posilujících koupelí a jako prostředek proti lišeji. Z drogy se průmyslově destiluje silice, využívaná v potravinářství a kosmetice, zejména v mydlářství. Čerstvá i suchá nať je důležité koření, hlavně v italské a francouzské kuchyni. Je to vhodná medonosná rostlina, z její natě lze získat i trvanlivé hnědočervené barvivo, jímž se dříve barvila vlna. (Jirásek V., Starý F. 1989)

Zajímavosti: 
V lidovém léčitelství byla droga známa od starověku. Ve středověku byla dobromysl řazena mezi byliny, chránící před „zlou mocí“. Drogou je nepřekvetlá nať( Herba origani), sběr z planých porostů stačí uspokojit požadavky farmacie. Ke sběru jsou nejvhodnější suché a slunečné dny v plném létě. Za 1 hodinu se nařeže 5 kg i více natě.( Jirásek V., Starý F. 1989)

Použitá literatura:
JANČA J., ZENTRICH J.(1994): Herbář léčivých rostlin- 1. díl. Eminent Praha: 268-271
PŘÍHODA A.(1980): Léčivé rostliny. Státní zemědělské nakladatelství Praha: 141-142
JIRÁSEK V., STARÝ F.(1989): Atlas léčivých rostlin. Státní pedagogické nakladatelství Praha: 16
CHRSTEK J., ŠTĚPÁNKOVÁ J.( 2000): Květena ČR 6. Academia Praha: 655