devětsil bílý
Petasites albus(L.)
čeleď: hvězdnicovité(složnokvěté)-Asteraceae(Compositae)

slovenský název: deväťsil biely
anglický název: caltsfoot
německý název: Weiße Pestwurz

Původ druhu:

Areál rozšíření: 
Téměř celá Evropa,chybí severozápadně.Většinou v horách. (Váňa V. 1996)

Popis rostliny:  
•	vytrvalá bylina
•	kořenový systém: netvoří trsy, tenké kořeny, oddenek plazivý, silně rozrůstavý
•	lodyhy s 5-26 šupinami, na bázi pochvatými, 2-6 cm dlouhými, některé se zakrnělou čepelí, výška rostliny v době květu přes 35 cm, v době dozrávání plodů až 50 cm
•	listy: přízemní, objevují se ke konci květní doby, řapíky nerýhované, oblé, plné, na líci ploché nebo mělce žlábkovité, čepele okrouhle srdčité, na rubu běloplstnaté, na líci olysalé, matně světle zelené, pravidelně cípatě laločnaté a hrotitě zubaté, dorůstají velikosti až 50 cm
•	květy: jednotlivé rostliny nesou hrozny úborů, ve kterých výrazně převažují květy samčí nebo samičí, samčí hrozny s 5-40 úbory, 27x7mm, samičí s 13-5 úbory, zákrov 6-12 mm, listeny bledě zelené, na špičce celokrajné, slabě chlupaté, květy žlutavě bílé, všechny trubkovité, korunní cípy 2-4 mm, spojidlo bělavé, blizny samičích květů 1,5-2,5 mm, až na bázi rozeklané
•	květenství: hroznovité-hrozen z úborů
•	doba květu: III-IV
•	plody: ochmýřené nažky (Hejný S. a kol. 1989, Váňa J. 1996, Helebrant L. 2001, Hrouda L. a kol. 2001, čas. Krkonoše 2002)

Obsahové látky: 
Silice s sekviterpeny petasinem a isopetasinem, jeden alkaloid, pektiny,                  
inulin, hetianthemin, třísloviny a hořčiny, sliz. (Váňa J. 1996)

Ekologie: 
stanovištní podmínky: vlhké lesy, okraje potoků, pahorkatina až do výšek kolem   
1800 m. n. m. 
podmínky růstu: půdy vlhké až mokré, živné, zásadité, humózní, kamenité i hlinité
(Ph-H, zř.P), snášejí slunce i stín 
společenstva: Fagion, Luzulo-Fagion, Acerion tatarici, Alno-Padion, Alnionglutinosae
(Hejný S. a kol. 1989, Váňa J. 1996)

Význam a využití v praxi: 
Užití v léčitelství: listy-revma a otoky kloubů, oddenek-tlumí křeče ve střevech, bolesti žlučníku, problémy dýchacího ústrojí, diskratikum(léčí silné narušení látkové výměny, např. při rakovině), pročišťující a uklidňující účinek. (Váňa J. 1996)

Zajímavosti:
Původ českého jména-dříve všestranné využití devětsilu v léčitelství. Původ německého jména-dříve užívaný k léčení moru (e Pest=mor). Původ latinského jména-z řeckého slova petasos=široký klobouk. (Janáčková H. 1996)

Použitá literatura:
JANÁČKOVÁ H.(1996): Co to tu kvete?.Ikar Praha: 110
HEJNÝ S., SLAVÍK B.(1989): Květena ČSR-2. díl.Academia Praha: 1042
VÁŇA J.(1996): Bobulovité, užitkové a léčivé rostliny. Ikar Praha: 188
HELEBRANT L.(2001): Luční květiny. Euromedia Group Praha: 169
HRODA L., HROUDOVÁ  V. A KOL.(2001): Velká encyklopedie květin a okrasných       rostlin.Ikar Praha: 528
Časopis Krkonoše č.4(2002)