ďáblík bahenní                                                     
Calla palustris                                             
čeleď: Áronovité  – Araceae                              

slovenský název:  diablik močiarny
anglický název: Water arum, Water-dragon, Wild calla
německý název: Drachenwurtz, Schlangenkraut

Původ druhu:  
Evropa, Sibiř,východní Asie a Severní Amerika www.rostliny.nikde.cz                                                                                                                                                  

Areál rozšíření: 
Celkově je rozšířen ve střední a severní Evropě (chybí na jihu, na Britských ostrovech a v Maďarsku) a dále na Sibiři až po Japonsko a v části východního pobřeží Severní Ameriky. 
V ČR je rozšířen v Třeboňské pánvi, na Jindřichohradecku a na Českomoravské vrchovině www.rostliny.nikde.cz
 
Popis rostliny: 
•	vytrvalá bylina, 15 až 30 cm vysoká                               
•	oddenek plazivý až 50cm dlouhý,dutý článkovitý
•	listy jednoduché dlouze řapíkaté s čepelemi okrouhle srdčitými až ledvinovitými, krátce zašpičatělými.                                                              
•	květní toulec (někdy 2 až 3) ploše rozložený,vejčitý až eliptický, zakončený prodlouženou špičkou. Květy jsou drobné, převážně oboupohlavné, někdy jsou samčí květy nahoře. Toulec je uvnitř bílý na rubu zelenavý,6-7 cm dlouhý.                                                                                                             
•	květenství: palice květů válcovitá, 2 až 3 cm dlouhá, tupá, hustokvětá
•	doba květu: V- VII občas znovu VIII-IX
•	plodem jsou korálově červené bobule se 4-10 semeny
deyl m., hísek k. (2001), http://botanika.wendys.cz, www.rostliny.nikde.cz 

Obsahové látky: 
Rostlina obsahuje látku podobnou aroinu, dále saponiny, krystaly šťavelanu vápenatého a další látky. Jedovatá je celá rostlina, nejvíce však oddenek. 

Ekologie:
Stanovištní podmínky: obvykle ve skupinách se vyskytuje v okolí lesních bažinatých tůní,                                              na bahnitých březích, slepých ramenech řek, okrajích rašelinišť, v močálových olšinách, rašeliništních jezírkách apod.,  ve vodách do hloubky max. 20cm
Podmínky růstu: polostinné až stinné stanoviště, půda by měla být kyselá, výživná a těžší,                                     
voda měkká, ukazatel zamokření půdy 
http://botanika.wendys.cz

Význam a využití v praxi:
Dříve se rostlina užívala jako oficiální droga (Radix dracunculi palustris), dnes však se již nepoužívá, jen velmi zřídka v lidovém léčitelství.
Rostlina byla dříve považována za lék proti hadímu uštknutí
V minulosti se usušené a rozemleté oddenky ďáblíku užívaly v některých zemích (Skandinávie, Anglie, Rusko, pobaltské státy) k nastavování mouky nebo namíchány s dalšími bylinami jako píce pro prasata. 
             http://botanika.wendys.cz

Zajímavosti: 
Otrava se po požití projevuje pálením v ústech, silným zvracením, zánětem střev, sliznic, jazyka, hrtanu (člověk chraptí a nemůže mluvit) až celkovým kolapsem. Při styku s rostlinou se může objevit na pokožce zrudnutí nebo puchýře. Bylo pozorováno několik otrav zejména u dětí, které se nechaly zlákat červenými bobulemi ďáblíku. Prognóza otrav je však poměrně příznivá, je třeba vyvolat zvracení, podat aktivní uhlí, případně zajistit výplach žaludku.
Vařením či usušením se rostlina zbaví jedovatých účinků. 
Květy opylují plži, semena jsou po pozření rozšiřována ptáky
Tato rostlina někdy bývá zaměňována s příbuzným velmi jedovatým, asi 40 cm vysokým árónem plamatým (Arum maculatum). 
Ďáblík bahenní se na velkých plochách jako jsou například velké chovné rybníky dokáže rychle rozšířit a dělá problémy rybníkářům při slovování ryb. 
Rostlina je chráněna podle vyhlášky MŽP ČR č. 395/1992 Sb. a je zařazena do kategorie "ohrožený druh" 
http://botanika.wendys.cz, www.rostliny.nikde.cz, Aichele d., golteová-bechteová m. (1996)

Použitá literatura: 
deyl m., hísek k. (2001) : Naše květiny.Academia Praha: 671
Aichele d., golteová-bechteová m. (1996) : Co tu kvete? Kvetoucí rostliny střední Evropy ve volné přírodě. Ikar Praha:101
Kubát (2002): Klíč ke květeně, Academia Praha
http://botanika.wendys.cz
www.rostliny.nikde.cz 

.