chrpa polní
Centaurea cyanus L. 
čeleď: hvězdnicovité (složnokvěté) - Asteraceae(Compositae)

synonyma: Centaurea segetum Hill.

slovenský název: nevädza poľná
anglický název: Cornflower (bluebottle)
německý název: Kornblume
lidové názvy: modrák

Původ druhu: 
Pochází z jihovýchodní Evropy odkud byla odpradávna zavlečena do Evropy        
     s obilím a zcela zdomácněla (Dostál J. 1989).

Areál rozšíření: 
Dnes rozšířením kultury obilí jako skoro kosmopolitní plevel. Chybí v sovětské Střed. Asii a na Sibiři. Ve střed. Evropě nejspíš jako archeofyt, čištěním osiva obilí a používáním herbicidů na silném ústupu.U nás roztroušeně (KUBÁT K. 2002, INTERNET).
 
Popis rostliny:
•	jednoletá příp. dvouletá bylina              
•	lodyha přímá, 20 až 80 cm vysoká, větvená, hranatá
•	listy nejvýše 5 mm široké, střídavé, po obou stranách vločkovitě vlnaté záhy
	olysávající a zelené, řapíky kopinaté, nedělené, oddáleně zubovité až lyrovitě 
 	peřenosečné s 1-3 páry čárkovitých úkrojků, lodyžní listy čárkovitě kopinaté  (DOSTÁL J. 1989)
•	květy:kromě pestíku pětičetné, oboupohlavné, se srostlými obaly, všechny dl. trubkovité, blankytně modré, zřídka bílé, růžové nebo tmavofialové, obvodové jalové, silně zveličelé, paprskující, šikmo nálevkovité, pětiklané, ± souměrné, v terči jsou obojaké a fialové. Tyčinky jsou souprašné. Semeník je spodní ze 2 plodolistů, jednopouzdrý (INTERNET)
•	květenství: květy v terminálních jednotlivých úborech, průměru 3 cm, zákrovy kulovitě vejčité, přívěsky zákrovních listenů velmi úzce sbíhavé-hnědé; stříbřitě bílé brvy, prostřední květy modrofialové, okrajové tmavomodré zřídka tmavofialové, růžové nebo bílé (KUBÁT K. 2002)
•	doba květu:VI-VIII (KUBÁT K. 2002)
•	plodem je nažka (700-1600 na jedné rostlině), válcovitá, modrošedá, 3,5-4 mm veliká s chmýrem 3-4 mm, v půdě jsou životné 3-5 let, v suchu až 10 let, klíčí z hloubky 2-3 mm (KUBÁT K. 2002)

Obsahové látky: 
Saponiny, glykosidy, hořčiny, organické kyseliny, antokyany, flavonoidy, seskviterpeny, třísloviny(tannin), sliz, cukry.
Modrou barvu podmiňuje glykosidicky vázaný cyanin. Dalšími glykosidy jsou centaurin a cichoriin. Dříve uváděné alkaloidy nebyly nověji potvrzeny. Polyiny a polyeny (centaur X a centaur Y), izolované z natě, jsou obsaženy také v listenech zákrovů, tedy i v droze z celých úborů. Rovněž pravděpodobná je i přítomnost lignanového glykosidu arktiinu(INTERNET).

Ekologie:
Obilná pole, rumiště, staré komposty, podél cest, preferuje kypré a výživné půdy, roste na všech půdních druzích, preferuje půdy lehké s nízkým obsahem vápníku. Vyskytuje se hlavně v ozimých obilovinách, řepce, proniká i na stráně a nezemědělskou půdu-železniční a silniční náspy (INTERNET).

Význam a využití v praxi:
Drogou jsou květy paprsku úborů, popř. celé úbory, sběr je pracný, květy se nesmějí mačkat.
Účinky: čistící a protizánětlivé, močopudné, použití na oční záněty, ošetření unavené a nepružné pleti, pročištění a tonizace pokožky, proti lupům (INTERNET).

Zajímavosti: 
Modré barvivo z květů se dříve mísilo s kamencem k získání sytě ultramarínové barvy nebo se usušené květy uhnětly s hustou klovatinou v těsto; obojí se používalo k barvení látek. V okrasném zahradnictví jsou známé jak nízké a bohatě rozvětvené formy s malými úbory, tak i ”plnokvěté” formy s květy v terči podobnými vel. nálevkovitým květům v paprsku. Všechny květy jsou modré, bílé, bledě růžové nebo purpurově fialové. Neplnokvěté bílé a růžové formy se pěstovaly v zahradách již ve středověku (INTERNET).

Použitá literatura: 
DOSTÁL J. (1989): Nová květena ČSSR 2 .díl, Academia Praha :1093 
KUBÁT K. (2002): Klíč ke květeně České republiky, Academia Praha
INTERNET(www.hellada.cz, www.botanika.wendys.cz, www.af.czu.cz, www.reiki-cz.com)