cesnak kuchynský
Allium sativum L.
čelaď: cesnakovité  – Alliaceae

český názov: česnek kuchynský
anglicky názov: Garlic
nemecký názov: Knoblauch
ĺudové názvy: božská pomoc, cibuľa cesnaková, cibuľa dryjáková, dryják, knieža medzi liekami sedliakov a dedinčanov

Pôvod druhu:  
Je povodný v strednej Azii, u nás sa bežne pestuje v zahrádkách a na poliach ako zelenina. Je známy odpradávna, v Číne sa pestoval už od 2. Stor. pr. Kristom, v Mezopotámii a Egyte odnepamäti. Behom staroveku se dostal ces Malú Aziu do Grécka a Talianska a odtial k nám. 
Dnes sa pestuje v teplejších oblastiach celeho sveta.(Bartoš J. 2000)

Areál rozšírenia: 
Cesnak je rozšíreny ve vetšine časti sveta, na Slovensku v okolí považia, hlavne okres Piešťany a Madunice.( Malý I. a kol. 1998)

Popis rostliny:
•	cesnak je vytrvalou rastlinou v kulture jednoletou, vegetetivne množenou
•	korenový systém: korene su zvaskovite mohutnejsšie ako u cibule
•	vyška rostliny sa pohybuje od 30-100 cm podla odrody,cibula je metamorfoza stonku,pravidelneho tvaru,rôzne zbarvene 
•	listy: su ploché,striedavo postavene, žlabkovité zelenej farby ,široké 10-40 mm čiarkovité s rovnobežnou žilnatinou špicato ukončené.
•	kvety: nazelenalé až ružovo-biele, túlec, ktorý sa pri  kvitnutí otvára
•	kvetenstvo: okolík (lichookolík), ktoré je na kvetnej lodyhe a ta vyrasta z podpučia
•	 doba kvetu: VI. – VIII. mesiac
•	plody: pacibulky   (Doc.Ing.Malý I.Csc a kol 1998)  

Obsahové látky: 
Cesnak obsahuje asi 65-75 % vody, 30-35 % sušiny, 6-7 % bielkovin, 0.2 % lipidov, 23-28 % glycidov, 0.7-0.9 % vlakniny, 1.1-1.4 % popolovín, kde hlavne zastupenie majú P 1314, K 4360, Mg 219, Ca 310, S 700, Zn 11.3, Fe 12.7 mg x 1000 g-1 . Z vitaminou  B1 – 1.13, B2- 0.44, B6- 3.8, PP-6.0, C-92.0 mg x 1000 g-1. 
Najvyznamniejsie sú sírnaté zlúčeniny, ktoré sú základom silíc, zvlášť derivát cysteinu alloin, ´dalej  dialylsulfid, dialyltrisulfid a ´daľšie. 
Obsahuje bezsírné, stabilné antibiotikum garlycin a allistatin, ´dalej celú radu enzýmov, aminokyselin,univerzalných látok vrátane stopových prvkov (selen,germanium).
(Malý I. a kol 1998)

Ekológia: 
Nároky na stanovište: Cesnaku sa darí na úrodných, hlbších, zahrevných  a humozných, dobre prevzdušnených pôdach v teplejších oblastiach s včasným nastupom jari. Nevyhovuju mu pôdy chladné, zamokrené, nadmerne utužené, vysychavé.Riadi sa do II. Trati z odstupom po predchádzajúcej cibulovine najmenej 5-6 rokov.Nevhodnou predplodinou sú aj zemiaky.jednostranné pestovanie cesnaku podčas viacerých rokov sposobilo zamorenie mnoho vhodných stanovišť há´datkom zhubným, sklerotíniou a ´dalšími patogenmi.
Podmienky rastu: Hlbšie hlinitopieščité pôdy, v pieščitých pôdach je vhodná doplňková závlaha.pH pôdy by malo byť 6.5-7.2. Vhodné sú polohy teplé, slnečné, chránené pred silnými vetrami.
Spoločenstvá:Môže byť pestovaná zo všetkými kultúrnymi rastlinami. (Bartoš J. 2000)

Význam a využitie v praxi:
Poľnohospodárský význam: Pestovatelské plochy cesnaku v Českej republike 1995-1999 činili 1514 ha a úroda z nich 7856 ton.Zaujem o český cesnak prejavuje Śkandinávia pre jeho lepšiu úschovnosť, vysoký obsah silic a ostrú chuť.
Celosvetovo sa zozbiera 11.8 milonov ton z 26000 ha. Vyznamni pestovatelia sú: Ćina, Francúzsko a Taliansko.Spotreba cesnaku v Ćeskej republike je 1.2 kg na osobu za rok. Celkom je registrovaných 17 odrôd  napríklad: 
PALIČAKY: Cepal, Kleon,Ropal, Dukat, Vekan, Jovan, Blanin.
ŚIROKOLISTÉ ZIMNÉ NEPALIĆÁKY : Vladan, Lukan, Benatčan, Záhorský, Alan.
ÚZKOLISTÉ JARNÉ NEPALIĆAKY: Japo, Prim, Dakar.
Priemyslové využitie: Cesnak sa využíva v potravinarském, konzervárskom priemysle ako prisada do jedal alebo koreninových zmesí.
Farmaceutický priemysel: Cesnak sa využíva  na výrobu liekov, lebo obsahuje stabilné antibakteriálné látky  garlicin a allistatin. Má pozitývné účinky na tráviaci systém a dýchacie cesty, ničí črevné jedy, zvyšuje tvorbu žlče a znižuje krvný tlak. (Malý I. a kol 1998)

Zaujímavosti: 
Už v 17. storočí pred Kristom bola na egyptskom papyruse popísaná stávka robotníkov, ktorý pracovali na stavbe pyramidy a odmietali pokračovať, protože im bol odoprený cesnak, ktorý jedli, aby boli zdraví.
Hlavným záporom cesnaku je zápach z úst po jeho konzumácií a rovnako tak i zápach, vychádzajúci zo všetkých pórov v koži. U niektorých ľudí cesnak taktiež može vyvolať alergiu alebo migrénu. Pri manipulácií s cesnakom sa niekedy može objaviť kontaktná dermatitída. (Www.Atlas.Cz)

Použitá literatúra: 
Malý I . a kol (1998): Polní zelinářství (Agrospoj): 175-177. 
Bartoš J. (2000): Pěstování a odbyt zeleniny (Agrospoj): 212-215.