čemeřice černá
Helleborus niger
čeleď: pryskyřníkovité - Ranunculaceae

slovenský název: čemerica čierna
anglický název: black hellebore
německý název: Nieswurz
lidové názvy: dalibor, panenka v trní, svatodušní kořen ,hromové koření, čemerka, černokořen, sněhová růže, Kristova růže, červenka

Původ druhu:
Čemeřice černá roste ve vápencových Alpách ,ale již ve středověku se její pěstování rozšířilo po celé Evropě.V roce 1971 byly v Černé Hoře nalezeny dvě plno-květé čemeřice pojmenované Dido a Aeneas.Další skupina vznikla vzájemným křížením mezi čemeřicí černou,korsickou a balearskou,rostoucí na Mallorce.
(www.botgrden.cz/pereny/helleborus.html)

Areál rozšíření:
V přírodě se vyskytují asi 20 druhů,nacházíme je v jižní a východní Evropě a Malé Asii.Rostou volně v listnatých lesích.
(www.botgarden.cz/pereny/helleborus.html)

Popis rostliny:  
•	Vytrvalá bylina
•	Silný kořen-zájem lékařů
•	Větvený oddenek a chudě větvená bezlistá lodyha, 25-60 cm
•	Listy jsou řapíkaté, znožené, v přízemní růžici, vysoce řapíkaté, znoženě sečné, okraje zubaté, lodyžní lístky členěné, olistění často přezimuje a je dalším ozdobným prvkem
•	Květy jsou jednotlivé nebo uspořádané ve vrcholících. Kvete časně z jara,kalich tvořený z korunovitě zbarvených lístků.
•	Květenství :vrcholík
•	Doba květu:XII-IV
•	Plody:tenkostěnný zobánkatý měchýřek
(www.rychnovjbc.cz/clanek.php?clid=548)
(www.floranazahrade.cz/200201/zimklen.htm)
(www.botgarden.cz/pereny/helleborus.html)
(www.hobbyzahrada.cz)

Obsahové látky:
Glykosidy, saponiny, kardioaktivní bufadienolidy, helebrin. Nadzemní část obsahuje protoanemon ranunculin. Nejjedovatější je oddenek, ale u dětí se vyskytly otravy i po ochutnání semen.
(www.hobbyzahrada.cz)
(faf.vfu.cz/vlt-botúdocs/rostlina/h/hellenig.php)

Ekologie:  
Stanovištní podmínky:Čemeřici vyhovuje polostinné až stinné stanoviště,i když snese i slunce. Jako solitéry v partiích zahrad,trvalkové záhony
Podmínky růstu:Potřebují neutrální až mírně alkalickou půdu s dostatkem                        humusu,nesnáší stagnující vodu.Množí se snadno právě dozrálými semeny , když vypěstování je zdlouhavé.Dále se množí dělením.V létě mohou být napadány mšicemi.Jsou to rostliny plně mrazuvzdorné až chladuvzdorné.
(www.rychnovjbc.cz/clanek.php?clid=548)
(www.rostlinamesice.cz/print.php?main=200302)                   

Význam a využití v praxi:
V zahraničí se v květinářství nabízejí rychlené čemeřice řezané a hrnkové.Celou rostlinu vybereme s balem v první polovině listopadu, odstraníme všechny listy.První dva týdny oplatí pěstovat rostliny ve tmě, dále pěstujeme na světlém místě, po objevení poupat se zvýší teplota z 8 stupňů na 15, vykvetou asi za pět týdnů.Dříve se čemeřice využívala jako koření,proto také dostala lidový název:kejchavičné koření
(http.//home.tiscali.cz8080úmagiasúbylinky.htm)
(www.rostlinamesice.cz/print.php_main=200302)

Zajímavosti:
Jako saturanská bylina se čemeřice vždy spojovala se světem duchů a zemřelých. Pokud se týká duchů, může je čemeřice jak přivolat,tak odhánět.Nosí-li u sebe člověk vařený kořen čemeřice zabalený v bílém plátně, bude zbaven své psychické obtíže. Stejný postup by měl pomoci i člověku posedlému duchy.Vykuřování čemeřicí může pomoci při exorcismech = vymítání zlého ducha.V okolí řeckého města Antikyra rostlo ve Starověku velké množství čemeřice a rozmohlo se zde její užívání jako prostředku proti šílenství.Ujalo se pořekadlo Antikyras soi dei (potřebuješ čemeřici) jako narážka na něčí přihlouplost, a poslat někoho do Antikyry znamenalo totéž,jako někoho poslat u nás do Bohnic. Na prášek rozdrcený kořen čemeřice byl prostředkem lidové magie, sloužící k tomu jak se dostat někam nespatřen.Stačilo prášek sypat před sebou.Čemeřice černá také bývala jednou ze složek čarodějnických mastí.V evokační magii se kořen čemeřice uplatňuje ve Faustově kuřidle, kde slouží ke krocení vzpurných duchů, a připravuje se takto: Rozdrťte sušený kořen čemeřice, česnek a přidejte sirný květ.Vše řádně promíchejte. Pak kuřidlo položte na žhavé uhlí během pronášení donucovacích formulí.Tímto způsobem si lze duchy podmanit.
(home.tiscali.cz.8080/magias/bylinky.htm)

Použitá literatura:
www.darius.cz/arcteus/BB-C.html
www.botgardencz/pereny/helleborus.html
www.floranazahradě.cz/200201/zimklen.htm
www.rostlinamesice.cz/print.php?main=200302
faf.vfu.cz/vet_bot/docs/rostlina/h/hellenig.php
www.hobbyzahrada.cz
home.tiscali.cz:8080úmagias/bylinky.htm
www.rychnovjbc.cz/clanek.php?clid=548