bukvice lékařská
 Betonica officinalis L. 
čeleď: hluchavkovité- Lamiaceae 

synonyma : Stachys officinalis, Stachys betonica

slovenský název: betonika lekárska
anglický název: Betony, Wood Betony, Woundwort, Bishop´s wort
německý název: Betonika, Heil-Batunge, Heil-Ziest, Rote Betonie
lidové názvy (české): betonie, betonika, betonika lékařská, bukvice červená, bukvicová bylina, bylina hlavní, čistec červený, čistec lékařský, babí břuch

Původ druhu: :
Evropa 

Areál rozšíření: 
Evropa (na severu zasahuje po Pobaltí a jižní Skandinávii, na východě až po Ural), severní Afrika, Malá Asie, oblast kolem Černého moře, Kavkaz, u nás téměř na celém území, četnost výskytu je však rozdílná, v horských oblastech chybí (LIPPERT W. A KOL 2002, SLAVÍK B. 2000)

Popis rostliny: 
•	vytrvalá bylina (mimo naše území vzácně i jednoletá)
•	20-80cm vysoká, řídce olistěná,většinou jednoduchá, na bázi zdřevnatělá lodyha, drsně chlupatá rostlina
•	listy řapíkaté, čepel podlouhle vejčitá,3-12 cm dlouhá, 1,5-5,0 cm široká, tupá až zaokrouhlená, na bázi srdčitá, na okraji pravidelně vroubkovaná, vzácně pilovitá či hrubě zubatá, na líci krátce měkcechlupatá až olysávající, na rubu s nápadně vyniklou žilnatonou, především na žilkách chlupatá,  přízemní a dolní lodyžní listy jsou dlouze řapíkaté, horní krátce řapíkaté, 2 až 3 páry listů na lodyze krátce řapíkaté až přisedlé, listeny podlouhle vejčité až kopinaté, listence podlouhle vejčité nebo podlouhlé, na vrcholu s nasazenou špičkou, celokrajné, chlupaté, v dolní části tuhé, lžícovitě prohnuté
•	květy červené, zřídka bílé, 12-14 cm dlouhé pyskaté, uspořádány v hustých koncových lichoklasech, dlouhých 3-6cm, kalich pravidelný, zvonkovitý, světle zelený, 5-7 mm dlouhý, s 5 štětinatě osinatými zuby, koruna karmínově červená  nebo růžová, vzácně bílá, 1-1,5 cm dlouhá, vně kratičce pýřitě chlupatá, uvnitř lysá, prohnutá trubka, horní pysk plochý, vydutý, při pohledu ze strany téměř rovný, spodní pysk trojlaločný s větším eliptickým, zvlněným prostředním cípem, tyčinky rovně vysunuté vpřed, nitky tyčinek pýřitě chlupaté
•	doba květu: VI – VIII
•	plody úzce protáhlé, obvejcovité, trojboké tvrdky, s výraznými hranami, zploštělé, vnitřní sklerenchymatická vrstva mezokarpu bez ztenčenin, asi 3mm dlouhé, lysé (LIPPERT W. A KOL. 2002, AMANN G. 2001, MUNKER B. 1998, SLAVÍK B. 2000)

Obsahové látky: 
Třísloviny, silice, hořčiny, betain, cholin, prchavý olej, kys.tannová, stachydrin (http://botanika.wendys.cz/lek.php)

Ekologie: 
Roste nejčastěji v listnatých lesích (teplomilné doubravy) a jejich lemech, na křovinatých stráních, loukách s kolísající hladinou podzemní vody,  pastvinách od nížin do podhůří, vzácně i v horách, roztroušeně v teplomilných doubravách a pastvinách. Má ráda zásadité až mírně kyselé, hlubší, těžší, hlinité až hlinito-jílovité, ale i hlinito-písčité půdy (AMANN G. 2001, SLAVÍK B. 2000)
Celkově rod bukvice (Betonica) zahrnuje 9 druhů rozšířených v Evropě, Malé a Střední Asii, u nás roste pouze tento druh.
Roste ve společenstvech řádu Quercetalia pubescenti-petraeae, svazů Molinion (diagnostický druh), Bromion erecti, vzácněji Carpinion, Arrhenatherion (především v asociaci Potentillo albae-Festucetum rubrae) a Trifolion medii (SLAVÍK B. 2000)

Význam a využití v praxi: 
Dnes se bukvice lékařská většinou užívá jako sedativum a lék na zažívání. Působí povzbudivě na krevní oběh zvláště v mozku, což je vhodné při bolestech hlavy. V pokročilém věku se využívá jako tonikum. Používá se při poruchách trávení, má protiastmatické účinky, mírně snižuje krevní tlak, snižuje přecitlivělost CNS; působí proti kašli a zánětu nosohltanu, zevně se používá na bércové vředy, záněty a plísně. http://www.ereska.cz/

Zajímavosti: 
Již od starověku byla považována za významnou léčivou a magickou rostlinu, o užitku bukvice bylo sepsáno mnoho dobových traktátů: byla například přikládána na rány (a to i po uštknutí hadem), požívala se také vnitřně, věřilo se, že i její pouhé nošení přináší štěstí a lásku, sázela se u domu, aby odvracela mrzutosti. V současnosti se používá stále, magické působení bukvice bylo překryto účinky ryze fytoterapeutickými, podává se především v čajových směsích (http://rostliny.nikde.cz/). Byla jednu dobu doporučovaná téměř na všechno od duševního vyšinutí až po problémy s prostatou. 
Často se nosila jako amulet k zažehnání nemocí a v Grete Herbal z roku 1516 je doporučována pro ty, kteří jsou ”bázlivý”(http://bylinky.kvalitne.cz/). Není ohroženým druhem (http://www.kvetenacr.cz/).

Použitá literatura: 
SLAVÍK B. (2000): Květena České republiky – 6. díl. Academia Praha: 626 – 628
AMANN G. (2001): Lesní rostliny. Nakladatelství J.Steinbrener Vimperk: 339
Munker B. (1998): Plané rostliny střední Evropy. Ikar Praha: 166
LIPPERT W., PODLECH D. (2002): Květiny – kapesní atlas. Slovart Praha: 136
http://www.ereska.cz
http://bylinky.kvalitne.cz
http://rostliny.nikde.cz
http://www.kvetenacr.cz
http://botanika.wendys.cz/lek.php