brusnice borůvka
Vaccinium myrtillus L.
čeleď: brusnicovité - Vaccinaceae

synonyma: borůvka černá

slovenský název: čučoriedka obyčajná
anglický název: Bilberry
německý název: Heidelbeere

Areál rozšíření: 
je rozšířena ve větší části Evropy a severní Asie a také v severozápadní Americe. V ČR po celém území s kolísající frekvencí výskytu. V teplých územích vzácně, ve středních polohách roztroušeně až velmi hojně, v horách obecně, ale rychle ustupuje po poškození lesních porostů imisemi  (min.: Hřensko,130 m; max.:Sněžka,1596 m).(HEJNÝ S., SLAVÍK B. 1990; PILÁT, UŠÁK, 1964)

Popis rostliny:
•	druh jednoletý nebo vytrvalý, dřevina x bylina: vytrvalá dřevina.
•	kořenový systém: síť hustých, tuhých, propletených kořenů, až 2 metry dlouhých, pronikající až do hloubky 1 metru. Dřevnatějící podzemní výběžky, s jemnými, větvenými adventivními kořeny vyrůstajícími v paždí šupinovitých listů. (O.RABŠTEINEK, M.PORUBA 1983; HEJNÝ S., SLAVÍK B. , 1990)
•	hustě větvený keřík s plazivým kmínkem, z něhož vyrůstají na jaře z přezimujících pupenů na všechny strany zelené hranaté větévky. Keříčky jsou vysoké 20-50 cm. (O. RABŠTEINEK, M.PORUBA 1983)
•	listy: střídavé, opadavé, krátce řapíkaté, okrouhle vejčité až vejčitě kopinaté, 6-20 (-30) mm dlouhé, 4-15 (-20) mm široké, na vrcholku zašpičatělé, na bázi většinou zaokrouhlené, na okraji jemně zoubkaté až pilovité. Lysé, ploché, světle zelené, s žilnatinou na rubu nevyniklou. (HEJNÝ S., SLAVÍK B. , 1990) 
•	květy: oboupohlavné, 4 nebo 5 četné,  jednotlivé, nící, v úžlabí listů ; stopky květní 3-6 mm dlouhé, vyrůstající mezi dvěma šupinovitými listeny. Kalich mělce až téměř nezřetelně vykrojený; koruna kulovitě baňkovitá, 3-6 mm dlouhá, s velmi krátkými nazpět ohnutými cípy, bílá nebo nazelenalá s růžovým nádechem. (HEJNÝ S., SLAVÍK B. , 1990)
Osm nebo deset tyčinek sedí na zvláštním terči a jejich žluté prašníky mají na hřbetě dva růžkaté výběžky. Pyl, který je slepen po 4 zrnech dohromady, vypadává z prašníků na horním konci dvěma otvory a nikoliv podélnou štěrbinou. Semeník je spodní, složený ze 4-15 plodolistů a nese jednu dosti dlouhou čnělku, která přečnívá prašníky. Opylování je zprostředkováno čmeláky a včelami. (PILÁT.A., UŠÁK.O. 1964)
•	doba květu: V.-VI.
•	plody: kulovité bobule, 5-7 mm v průměru, modročerné, vyjíměčně bělavé, zelenobílé nebo červené, většinou ojínělé. Bobule je mnohosemenná, kalichem korunovaná, sladká s červenou šťávou. Dozrává v červenci. Semena hnědá, lehce měsíčkovitého tvaru. (HEJNÝ S., SLAVÍK 1990;  BOLLIGER A KOL. 1989 )

Obsahové látky:
Listy obsahují flavonoidy, třísloviny, glukokyniny, které přispívají k poklesu krevního cukru, organické kyseliny, tanin, éterický olej, sliz, přiskyřice a myrtillin. Plody pak kyseliny jablečnou, citrónovou, benzoovou, suxinicovou, tuky, pektin, pektosu a další účinné látky.
(J.JANČA, J.A.ZENTRICH, 1994)
 
Ekologie:
Stanovištní podmínky: Acidofilní jehličnaté i listnaté lesy, vřesoviště, pastviny, skály a sutě, porosty kosodřeviny, horské smilkové louky, okraje rašelinišť. Nad hranicí lesa roste i v kamenitých polích. Většinou tvoří rozsáhlé porosty.
Podmínky růstu: Roste na kyselých živinami chudých, humózních, nepříliš vysýchavých půdách. Považuje se za ukazatele půd kyselé reakce. Má střední nároky na světlo, na teplo je nenáročná.
Společenstva: diagnostický druh svazů Vaccnion a Luzulo-Fagion, často dominanta 
bylinného patra lesů třídy Vaccnio-Piceetea, s hojným výskytem ve svazech třídy Oxycocco-
Sphagnatea, s přesahem do společenstev svazů Nardion a Calamagrostion villosae, kde 
ustupuje často dominantním travám; řidčeji ve společenstvech svazů Genisto germanicae-
Quercion a Genistion. (HEJNÝ S., SLAVÍK B. , 1990 )

Význam a využití v praxi: 
Důležitá lesní plodina (čerstvé bobule ) pro průmyslové zpracování (výroba kompotů, džemů,
šťáv a vín) a vývoz. V lidovém léčitelství se užívají sušené listy a plody k přípravě čajů a nálevů. Listy se využívají zejména v diabetologii při léčbě diabetu. Známé jsou i účinky spasmolytické, hlavně při břišních kolikách, a dezinfekční v trávícím a močovém ústrojí.
(J.JANČA, J.A.ZENTRICH, 1994)

Zajímavosti: 
Plody jsou známým lidovým prostředkem proti průjmu. Působí také protibakteriálně i proti Escherichia coli a stafylokokům. Nové je zjištění příznivého ovlivňování cévních stěn, stejně jako vliv na regeneraci oční sítnice, zejména tyčinek. Droga tedy může být používána v prevenci i léčbě šerosleposti, zejména u lidí s těžší krátkozrakostí. (J.JANČA, J.A.ZENTRICH, 1994)

Použitá literatura: 
HEJNÝ S., SLAVÍK B. (1990): Květena ČR- 2. díl. Academie Praha: 504
JANČA J., ZENTRICH J. A. (1994): Herbář léčivých rostlin- 1.díl. Eminent Praha: 140
RABŠTEINEK O., PORUBA M. (1983): Lesní rostliny ve fotografii. SZN Praha: 94
MRÁZ K., SAMEK V. (1966): Lesní rostliny. SZN Praha: 168
PILÁT A., UŠÁK O. (1964): Kapesní atlas rostlin , SPN Praha
BOLLIGER, ERBEN, GRAU,HEUBL (1989): Keře , Ikar Praha: 240