brukev zelná 
Brassica oleracea L.
čeleď: brukvovité – Brassicaceae

anglický název: wild cabbage
německý název: strauchkohl, wildkohl
slovenský název: kapusta obyčajná

Původ druhu: 
Pochází ze Středozemí.Původní výskyt na evropském pobřeží Atlantiku(Anglie,Francie) není prokázán a spekuluje se, že semena tam byla přenesena vodními ptáky,především racky. (Hejný S.,Slavík B. a kol.,1992) 

Areál rozšíření: Roste ve Sředozemí na pobřežích řady zemí.V odpovídajících klimatických podmínkách se pěstuje po celém světě.V ČR se pěstují různé kultivary na polích a v zahradách-od planárního až do supramontánního stupně-tj.v celé ČR. (Hejný S.,Slavík B. a kol.,1992) 
                                                  
Popis rostliny: 
•	druh většinou dvouletý nebo víceletý, zřídka jednoletý; bylina 
•	kořenový systém: větvený zdřevnatělý kořen
•	stonek:lodyha jednoduchá od báze zdřevnatějící v tzv. košťál s četnými listovými jizvami ve tvaru rtů; výška rostliny:30-160cm
•	listy: střídavé nebo pouze přízemní(často v růžici), dolní a střední listy jsou zpravidla lyrovité, někdy na bázi ouškatě rozšířené, mohutné, 20-90cm dlouhé, koncový úkrojek je velký, nepravidelně vykrajovaný, na rubu se silně vyniklou střední žilkou, postranní úkrojky  jsou malé, často ouškaté; horní listy kvetoucích lodyh jsou podlouhlé až kopinaté, k bázi zúžené, zaokrouhlené nebo nezřetelně objímavé, s okrajem chobotnatě zubatým nebo celokrajným; čepele všech listů jsou masité, někdy zvlněné; listy jsou ojíněné, chlupaté, bez palistů
•	květy: oboupohlavné, pravidelné, čtyřčetné, rozlišené na kalich a korunu, květ je složený ze 4 kališních a 4 okvětních plátků, 2 vnějších, kratších a 4 vnitřních, delších prašníků a svrchního semeníku; kališní lístky jsou podlouhle kopinaté, 7-12mm dlouhé, přitisklé ke koruně; korunní lístky jsou často mělce vykrojené, zvolna zúžené v nehet kratší čepele,12-25mm dlouhé, zpravidla sytě zlatožluté až citrónově žluté, zřídka nažloutle bílé;  rozvité květy níže a v menším počtu než poupata
•	květenství: řídký, prodloužený hrozen
•	doba květu: V-X
•	plody: šešule, které jsou od vřetene plodenství šikmo odstálé, 60-80mm dlouhé a 3-5mm široké, válcovité nebo mírně zploštělé, hladké nebo hrbolaté, chlopně s výrazně  vyniklými středními žilkami, šešule mají často zoban, který je bezsemenný nebo s 1-2 semeny
            semena: široce elipsoidní, 1,5-3,0mm v průměru, barvy hnědé až hnědočerné, chuť 
            semen není palčivá (Hejný  S., Slavík B. a kol., 1992; Malý I.a kol. 1998)                                           

Obsahové látky:  
silice-alyhořčičné oleje-čpavá vůně, kultivary obsahují vitamíny(C, E, B,…), bílkoviny, vlákninu, cukry, tuky, popeloviny, minerální látky(Ca, K, P, Fe,…). (Malý I. a kol.,1998)

Ekologie:
Stanovištní podmínky: pobřeží, kultivary-pole, zahrady
Podmínky růstu: kultivary vyžadují propustné, dobře vyhnojené půdy a značné množství vody (v teplejších oblastech a na sušších půdách se neobejdou bez závlahy); teplotně jsou nenáročné  
Společenstva: fytocenologické kategorie výskytu- stanoviště odpovídající svazu Sisymbrion officinalis (Hejný S., Slavík B. a kol., 1992).

Význam a využití v praxi:
Zemědělský význam: brukev zelná je velmi morfologicky proměnlivý druh; z planých rostlin bylo dlouhodobím, několik tisíc let trvajícím výběrem a šlechtěním vypěstováno velké množství kultivarů od sebe navzájem velmi odlišných; je to tedy jedna z nejstarších kulturních rostlin, využívaná jako zelenina a krmivo; jako košťálová zelenina se v praxi nazývají kultivary brukve zelné se zdřevnatělým stonkem, který může být zcela krátký, nesoucí hlávkovitě shloučené listy(kapusta, zelí) nebo stonkovou hlízu(kedluben) nebo je prodloužený (růžičková nebo kadeřavá kapusta); jako krmivo slouží variety: větevnatá kapusta, dřeňová kapusta, jarmuz (kravské zelí)
Průmyslové využití: kultivary-potravinářský průmysl
Kultivary obsahují velké množství vitamínů, vlákniny a minerálních látek, které jsou důležité pro lidskou výživu i výživu zvířat. (Hejný S., Slavík B. a kol., 1992; Malý I. a kol., 1998; Kubát a kol., 2002)

Zajímavosti: 
množství kultivarů, které vznikly z brukve zelné, je opravdu obdivuhodné:     
              např.: zelí hlávkové- var.capitata
                        kapusta hlávková- var.sabauda
                        kapusta růžičková- var.gemmifera
                        kapusta kadeřavá- var.sabellica
                        kedluben- var. gongylodes
                        květák- var. botrytis
                        brokolice- var. italica  
                                                                                                                                                     většina jich vznikla 2 typy mutací:mutacemi postihující prodlužovací růst stonku (př. kapusta větevnatá, jarmuz, kapusta kadeřavá) a mutacemi, které způsobují rozšiřování stonku(př. kedluben); kombinací obou typů mutací , spojenou ještě se ztrátou schopnosti tvorby chlorofylu, vznikl květák, jehož  bělavá “hlávka” je tvořena ztlustlými zdužnatělými stopkami květenství s nevyvinutými květy-poupaty (Hejný S., Slavík B. a kol., 1992; internet)

Použitá literatura: 
HEJNÝ S., SLAVÍK B. (1992): Květena ČR – 3. díl. Academia Praha: str.211-215
MALÝ I. a kol. (1998): Polní zelinářství – Agrospoj Praha: str.104-118
KUBÁT K. a kol. (2002): Klíč ke květeně ČR- Academia Praha: str.273-274
WWW.mendelu.cz/~agro/af/systematika/studmat.php3