bavlník
Gossypium L.
čeleď: slézovité - Malvaceae

slovenský název: bavlník
anglický název: cotton plant
německý název: die Baumwollpflanze

Původ druhu: 
aridní oblasti tropů Afriky, Ameriky, Austrálie a výjimečně Asie (VALÍČEK A KOL. 2002).

Areál rozšíření: 
tropy, subtropy a nejteplejší oblasti mírného pásu jednotlivých kontinentů (VALÍČEK A KOL. 2002).

Popis rostliny: 
•	druh jednoletý nebo vytrvalý, bylina i dřevina, může být lysá nebo chlupatá 
•	stonek je vzpřímený nebo poléhavý, 30 – 300 cm vysoký
•	listy: střídavé, dlanitě laločnaté, často s 1 – 3 nektarii na hlavních žilkách rubu čepele. U báze řapíku najdeme dva palisty. 
•	květy: vyrůstají z úžlabí listů. Jsou oboupohlavní, pravidelné a pětičetné s nektariem. Kalíšek je tvořen 2 – 4 listeny různé velikosti a tvaru. Kalich může být rovný, vlnitý i zubatý a koruna je rozmanitého tvaru a velikosti. Korunní lístky, které jsou v poupěti spirálně stočené, mají trojúhelníkovitý tvar. Vyskytuje se v bílé, krémové, žluté, růžové, červené až purpurové barvě. U řady druhů najdeme na jejich bázi purpurovou petální skvrnu. Pyl tyčinek srůstajících v trubku je lepkavý, těžký a větrem se nepřenáší. Pestík má zpravidla tří- až pětipouzdrý svrchní semeník, v každém pouzdře je 5 - 12 vajíček na nákoutních placentách. 
•	plody, případně semena: plodem je tobolka vejcovitého až zploštělého tvaru, s hladkým nebo bradavičnatým povrchem od zelené do červené barvy. Semena jsou v tobolce uložena v třech až pěti pouzdrech o velikosti vlašského ořechu, které po dozrání pukají a otvírají se třemi až pěti chlopněmi. Semena můžou být různě velká tmavohnědé barvy a vejcovitého až nepravidelně hruškovitého tvaru. Na povrchu jsou porostlá dlouhými, bílými a pružnými chlupy. (VALÍČEK A KOL. 2002,. KUDRNA 1966)

Obsahové látky: 
Pletiva jsou prostoupena černými pryskyřičnými žlázkami s jedovatým polyfenolem gossypolem (0,5 – 2%), který se do značné míry rozkládá teplem a vlhkem. Semeno zároveň obsahuje 18 – 25% polovysýchavého oleje. 
Vlákno obsahuje až 91% čisté celulózy, 7% vody, 0,4 – 0,5 tuku (převážně vosk), 0,11 % popela, 0,5 – 0,7% protoplazmy a stopy pigmentu.
(RED. K. KUDRNA 1966, KUDRNA 1971)

Ekologie:
Stanovištní podmínky: aridní půda
Podmínky růstu: Nejlépe roste na humózních, hlubokých, písčitohlinitých a hlinitých půdách v chráněných polohách před větrem. Na vláhu není příliš náročný, avšak v teplých oblastech mu velmi prospívá závlaha (ukončuje se už během kvetení), neboť dává na zavlažovaných polích nejvyšší výnosy a v chladnějších oblastech prodlužuje vegetační dobu a zpožďuje dozrávaní plodů. Má značné nároky na světlo a vyžaduje vysoké teploty. Dobře vyzrálé, klíčivé a vytříděné semeno z prvých sběrů se vysévá až při teplotě vrchní ornice dosahující 13°C. A až v době, kdy nastalo trvalé oteplení. Optimální teplota pro růst je 25 – 30°C pro vegetační dobu 150 – 180 dní. Je náročnější na živiny, hlavně dusík, draslík, vápník a méně na kyselinu fosforečnou. Tyto živiny doplňujeme organickými a minerálními hnojivy v lehce dostupných formách. Na předplodiny nemá zvláštní nároky. Avšak třeba dbát na hlubokou orbu a řádné odplevelení půdy. V době vegetace musíme půdu udržovat soustavným plečkováním a okopáváním v kyprém a čistém stavu. V průběhu  růstu se může bavlník i zaštipovat, čím dosáhneme lepšího vzrůstu a rychlejšího vyzrávaní tobolek (uzrávají postupně od spodu k vrcholu rostliny). (KUDRNA 1966, 1971, VALÍČEK A KOL. 2002)

Význam a využití v praxi:
Zemědělský význam: medonosná a léčivá rostlina. Olej získaný extrakcí je vhodný pro potravinářské a technické účely. Po extrakci oleje se využívá jako krmivo ve formě pokrutinového šrotu. Avšak jen v přiměřených množstvích a spolu s ostatními krmními směsemi, aby se předešlo předávkování zvířat gossypolem. Ve větších množstvích způsobuje zmenšování žlázy. Pokrutiny se také využívají jako hnojivo bavlníkových plantáží.
Průmyslové využití: Po oddělení chlupů vyzrňováním (egrenováním) od semen se získává bavlna, důležitá textilní surovina a plsť (linter), používaná pro výrobu vaty, střelné bavlny, celuloidu a dalších jiných látek. (KUDRNA 1966, VALÍČEK A KOL. 2002)

Zajímavosti: 
Bavlník je ve světe zastoupen 39 druhy.  Nejvýznamnější jsou bavlník chlupatý (G. hirsutum), zvaný též horský, kontinentální a americký. Dále jsou to bavlník západoindický (G. barbadense), b. bylinný (G. herbaceum), b. barbadoský (G. barbadense) a b. stromovitý (G. arboretum). V letech 1947 – 54 se bavlník pokusně pěstoval na jižním Slovensku, ale pro nízký výnos a podřadnou jakost je od jeho rozšíření upustilo.
V roce 1793 Američan Whitney vymyslel čističku bavlny, která lehko a rychle oddělovala vlákna od semene.
První sběr semen se započne až po otevření 2 – 3 tobolek. Poté se sklizené plody suší a třídí podle délky a jakosti vlákna. Bavlníkové vlákno je jednobuněčné, různě zbarvené, složené z kutikuly, stěny a lumenu. Zralé a zdravé vlákno je stužkovitě zploštělé, se ztloustlými okraji a spirálovitě stočené. Vytváří z pokožkové vrstvy osemení vyrůstáním některých buněk v dlouhé trichomy, které lze rozdělit na dva základní druhy: vlákno dlouhé, tzv. lint (délka 12 – 60mm) a vlákno krátké – plsť, tzv. linter (délka 2 – 5mm).
(KUDRNA 1966, VALÍČEK A KOL. 2002, www.botgard.ucla.edu, www.museums.org.za)

Použitá literatura: 
VALÍČEK P. A KOL. (2002): Užitkové rostliny tropů a subtropů. Academia Praha: 328 ‑ 331  
KUDRNA K. (1971): Naučný slovník zemědělský K – L (díl 3). Ústav vědeckotechnických informací ČSAZ: 645 str.
KUDRNA K. (1966): Naučný slovník zemědělský A – D (díl 1). Ústav vědeckotechnických informací MZLH: 236 - 238 str.
http://www.botgard.ucla.edu/html/botanytextbooks/economicbotany/Gossypium/
http://www.museums.org.za/bio/plants/malvaceae/gossypium.htm